Haapamäki (Keuruu)
muistelu
kokemuskerronta
valokuvat
valokuvaajat
1950-luku
1960-luku
Ritokangas, Kalle
Hinkkanen, Väinö J.
Helén, Albin
Haapamäen muistelupiiri muistelee valokuvien ottohetkiä ja rautatieläiskylässä vaikuttaneita valokuvaajia.
Haapamäen muistelupiiri
Keuruun pyhää ja arkea –filmin kuvaukset kesällä 1952
Keuruu
lyhytelokuvat
Pänkälainen, Antti
Tammilehto, Sulo
kylät
kirkonkylät
kunnat
elokuvaus
Ilmari, Wilho
Keurusselkä
yritykset
luonto
Keuruulla vuonna 1952 kuvatun kotiseutufilmin Keuruun pyhää ja arkea käsikirjoituksen laati Antti Pänkäläinen. Se kuvasi monipuolisesti Keuruun yrityselämää, toimeliaisuutta ja luontoa.
Pänkäläinen, Hillevi
1920-luku
1930-luku
1940-luku
rautatieläisyys
lapsuus
sota-aika
Annikki Korsumäki (1925-2015) kertoo muistojaan lapsuudestaan ja nuoruudestaan Haapamäen rautatieläiskylässä 1920-1940-luvuilla.
Korsumäki, Annikki
Yhdistykset
Tekstissä kerrotaan Haapamäen rikkaasta yhdistyselämästä.
Lehtinen, Väinö E.
rakennusmestarit
rautatieläiset
työnjohtajat
Teksti kertoo Väinö E. Lehtisestä, joka työskenteli Haapamäellä ratamestarina ja rakennusmestarina 1940- ja -1950-luvuilla.
yhteiskoulut
rippikoulu
nuoret
Nurminen, Reino
papit
tanssilavat
Tekstissä kerrotaan haapamäkisen nuorison rippikoulunkäynnistä ja yhteiskoululaisten elämästä 1950-1960-luvuilla.
haastattelut
rautatiet
rautatieliikenne
rautatieasemat
asemarakennukset
Liisa Rantalaiho muistelee muun muassa Haapamäen asemaravintolaa 1930-luvun lopulta
Hirsjärvi, Irma
Rantalaiho, Liisa
Asunta (Keuruu)
sukulaiset
henkilöt
Mäkinen, Lyydia
Mäkinen, Matti
Mäkinen, Atte
Hautalan etupihalla sukulaisia kylässä. Ihmiset istuvat nurmella talon edessä. Vasemmalta Eljas Oopettila, Heikki Oopettila, Atte Mäkinen, Johanna Mäkinen sylissä tytär Maire, Effia Hanho (Lyydia Mäkisen äiti), Martta, Johannan ja Aten tytär ja Mairen sisko Lyydia Mäkinen ja Matti Mäkinen
Vanhan kydön pellolla emäntä, isäntä ja eläimet
maatilat
lehmät
hevonen
Kuvassa on Hautalan talon emäntä Lyydia Mäkinen eli Hautalan Lyyli kolmen lehmän kanssa laitumella. Vieressä seisoo Hautalan isäntä Matti hevosen kanssa.
rakennukset
Kuvassa Hautalan talon puutarhassa kesällä Lyydia Mäkinen, Johanna Mäkinen, Matti Mäkinen ja Johannan esikoinen Martta. Talo on maalattu punamullalla.
Mäkinen, Johanna
häät
juhlat
Kuvassa on kokoonnuttu Atte Mäkisen ja Johanna Mäkisen os. Järvisen hääkuvaan. Hääpari istuu edessä ja ympärillä on useita kymmeniä henkilöitä hääväkeä. Kuva on otettu Piippalasta Johannan kotona.
henkilökuvaus
Kuvassa Lyydia Mäkinen, Atte Mäkisen pieni tytär Martta ja Matti Mäkinen seisovat Hautalan talon pihassa. Uusi talo on taustalla, se on vielä maalaamaton. Kuvassa on kevät tai syksy.
Muurari Värvinen on saanut työnsä tehtyä
muurarit
interiöörit
leivinuunit
Kuvassa keskellä muurari leivinuunin edessä työvaatteissaan työkalut käsissään. Hänen vasemmalla puolellaan Atte Mäkinen ja Johanna Mäkinen sylissään lapsi. Koira makaa hellan päällä. Muurarin oikealla puolella Matti Mäkinen.
Asunnan työväenyhdistyksen johtokunta vuonna 1920
työväenyhdistykset
johtokunnat
Lempinen, Emma
Nikkaanmäki, Aino
Laaksonen, Anshelm
Nikkaanmäki, Juho
Peltola, Semmi
Mäkinen , Matti
Kuvassa on Asunnan työväenyhdistyksen johtokunta pöydän ääressä. Kuvassa vasemmalta ylhäältä Emma Lempinen, Aino Nikkaanmäki, Lyydia Mäkinen. Vasemmalta alhaalta Anselm Laaksonen, Juho Nikkaanmäki, Semmi Peltola ja Matti Mäkinen.
Hautalan Lyyti eli Lyydia Mäkinen (1874-1964) oli keuruulainen maatilan emäntä ja valokuvaaja.
Järvenpää-Ryymin, Irja
Sievi Kinkamo muistelee Keuruun vanhaa sairaalaa
sairaalat
Kinkamo, Sievi
Sievi Kinkamo muistelee Keuruun vanhaa sairaalaa. Sievi Kinkamo syntyi vuonna 1941 Turussa, josta perhe muutti Valkjärven Nirkkolaan. Evakkoaika kului Karstulassa ja Lammilla, josta muutti 1948 Keuruulle. Työura Keuruun kunnansairaalassa sairaala-apulaisena ja sittemmin terveyskeskuksessa perushoitajana.
Vesterinen, Liisa
Lähdeaho, Soile
Kyllikki Uosukainen muistelee evakkoaikaa Keuruulla
Uosukainen, Kyllikki
koulukiusaaminen
koulunkäynti
siirtoväki
Kyllikki Uosukainen muistelee Keuruulle tuloa evakkona. Hän kertoo kouluajoista ja koulukiusaamisesta. Kyllikki Uosukainen syntyi v. 1930 Vuokselassa, josta perhe muutti Valkjärven kirkonkylään. Evakkoaika kului Lopella, Helsingissä ja Jokioisilla, jonka jälkeen muutti Keuruulle. Työura Keuruun puhelinkeskuksessa puhelunvälittäjänä, sittemmin keskuksenhoitajana. Hän toimi Keuruun Valkjärveläiset ry:ssä sihteerinä ja puheenjohtajana.
Sievi Kinkamo lukee Raimo-veljensä syntymäpäiville kirjoittamansa muistelmat.
Sievi Kinkamo lukee ääneen Raimo-veljensä syntymäpäiville kirjoittamansa muistelmat heidän lapsuudestaan. Sievi Kinkamo syntyi vuonna 1941 Turussa, josta perhe muutti Valkjärven Nirkkolaan. Evakkoaika kului Karstulassa ja Lammilla, josta muutti 1948 Keuruulle. Työura Keuruun kunnansairaalassa sairaala-apulaisena ja sittemmin terveyskeskuksessa perushoitajana.
Sievi Kinkamo muistelee evakkoaikaa Lammilla
Lammi
Sievi Kinkamo lukee ääneen lapsuuden muistojaan. Sievi Kinkamo syntyi vuonna 1941 Turussa, josta perhe muutti Valkjärven Nirkkolaan. Evakkoaika kului Karstulassa ja Lammilla, josta muutti 1948 Keuruulle. Työura Keuruun kunnansairaalassa sairaala-apulaisena ja sittemmin terveyskeskuksessa perushoitajana.
Sievi Kinkamo muistelee lapsuuttaan Keuruulla
Sievi Kinkamo on kirjoittanut lapsuusmuistoistaan Keuruulla ja lukee niitä itse ääneen. Sievi Kinkamo syntyi vuonna 1941 Turussa, josta perhe muutti Valkjärven Nirkkolaan. Evakkoaika kului Karstulassa ja Lammilla, josta muutti 1948 Keuruulle. Työura Keuruun kunnansairaalassa sairaala-apulaisena ja sittemmin terveyskeskuksessa perushoitajana.
Työstä ja työnteosta Haapamäen rautatieläisyhteisössä
työ
ammatit
muistot
Haapamäen rautatieyhteisö tarjosi kulta-aikanaan monipuolisia töitä.
sillat
järvet
Valtatie 23
uitto
kirkkoveneet
Lapinsalmi on ollut pitkään tärkeä keuruulainen liikenteen solmukohta.
pappilat
karjalaiset
asutustilat
1800-luku
Pappilanniemestä tuli koti karjalaisille.
vesistöt
isoviha
kirkonkellot
Herpmanin pojat upottivat isovihan aikana kirkonkellon Tarhiaan, ja sitä on etsitty useaan kertaan.
sissit
linnoittaminen
1700-luku
Ketveleen kannas kertoo Herpmanin poikien sissitöistä isonvihan aikana.
kertomukset
karhu
soutu
veneet
Tarina kertoo, miksi keuruulaisia kutsutaan karhunsoutajiksi.
Keuruulainen soutuvene on ollut maineikas ominaisuuksiltaan
soutuveneet
Valkama, Vilhelm
1880-luku
hallitsijat
keisarinnat
kansallispuvut
Maria Fjodorovna, Venäjän keisarinna
Keuruulainen vene annettiin lahjaksi Venäjän keisarinna Maria Fjodorovnalle vuonna 1885.
sillanrakennus
Haapamäen muistelupiirissä muisteltiin ja selviteltiin rautatieläiskylää jakavan ratapihan ylittävien siltojen vaiheita.
perheet
Tuomas Heinonen muistelee lapsuuttaan Haapamäen rautatieläiskylässä. Osa jutuista on kuultu perheeltä. Perheen isä ja äiti olivat molemmat rautatieläisiä. Pääosa näistä muisteloista on 1940-60-luvuilta. Teksti osallistui vuonna 2024 Keuruun museosäätiön ”Haapamäki – muistojen ja matkailun rautatiekylä” -Leader-hankkeen yhteydessä Suur-Keuruu-lehden järjestämään juhlavuoden kirjoituskilpailuun rautatiemuistoista.
Heinonen, Tuomas
Kiinteistö Oy Keuruun Säästökeskus esittäytyy
kauppa
1970-luku
keskustat
pankit
säästöpankit
rakennusperintö
Myllymäki, Kauko
Berggren (Vuoristo), Frans Oskar
Lundell, Knut Ferdinand
Jalonen, K.
Jalonen, Sulo
Lehto, Hilkka
Keuruulle valmistui Kiinteistö Oy Säästökeskus vuonna 1975. Vuonna 2024 rakennus on tullut käyttöikänsä päähän ja se puretaan.
apteekit
apteekkarit
Vierto, Oskar
Vierto, Esko
Haapamäen rautatieläiskylään tuli siirtoapteekki vuonna 1940 Elisenvaarasta.
metsätalous
kulkuneuvot
autot
esihenkilöt
metsäala
Mänttä
Kuoppala, Tauno
Tauno Kuoppala kertoo autojen yleistymisestä metsäalalla esimiesten käytössä.
koulut
opetus
oppilaat
Tauno Kuoppala kertoo kokemuksensa kohtaamisesta 1970-luvun koululuokan kanssa.
Multia
jalkineet
työvaatteet
saappaat
Tauno Kuoppala kertoo, miten uitossa kastuneet saappaat kuivattiin 1940-luvulla.
vesikuljetus
puutavara
joet
padot
Tauno Kuoppala kertoo padon tekemisestä uitossa.
poliisit (ammatit)
poliisi (organisaatiot)
poliisiasemat
vanginvartijat
Keuruun kansalaisopiston Haapamäen muistelupiirissä koottu teksti kertoo siitä, miten Haapamäen risteysaseman vilkkaus toi mukanaan paljon työtä poliisille.
sotaveteraanit
talvisota
jatkosota
taistelupaikat
lukio
metsänhoito
metsänhoitoyhdistykset
maanviljelijät
Muistokirjoituksessa sotaveteraani Pekka Viinikan sisarenpoika Paavo Lintula muistelee enonsa elämäntyötä.
Lintula, Paavo
laivat
satamat
1980-luku
puurakennukset
1900-luku
Näkki, Matti
Suhonen, Kaarlo
risteilyalukset
Siipirataslaiva Elias Lönnrotin eli Ellun kotisatama Ahtola on ollut tunnettu veneranta jo pitkään.
lapset (ikäryhmät)
lastenkodit
leikit
lastenohjelmat
maaseutukulttuuri
tarinat
Yleisradion aluetoimitusten minidokumentissa esitellään Suomea lapsille lasten näkökulmasta ja eri paikkakunnilta. Ohjelmat ovat vuosilta 1980 ja 1981. Jimi-pojasta kertova jakso on kuvattu Pohjoisjärvellä.
Mikola, Esko
Koistinen, Pentti
Hiltunen, Erkki
Huovi, Hannele
Alastaro
kirkkorakennukset
linja-autonkuljettajat
retket
Keuruun vanhan kirkon edessä otetussa kuvassa on ryhmä alastarolaisia kesäretkellään 1980-luvulla. Oikealla liikennöitsijä Reino Tammelin.
Kuvaaja tuntematon
Töysä
Pyhäjärvi Vpl.
Karjala
Niinisalo (Kankaanpää)
sotakokemukset
teologia
evankelinen liike
papisto
Muistokirjoituksessa Keuruun entinen kirkkoherra Ossi Poikonen kertoo kollegansa Pekka Lavasteen elämänvaiheista.
Poikonen, Ossi
Tekstissä rovasti Pekka Lavaste antaa leikkimielisen työtodistuksen puolisolleen Kertulle tämän tekemistä, monipuolisista, tehtävistä elämän eri alueilla.
Lavaste, Pekka
Merkintöjä päiväkirjaan tiistaista 2.2.2023 Keuruun Melonsaaressa
päiväkirjat
eläkeläiset
radio-ohjelmat
aamiaiset
konsertit
taidemaalarit
lausunta
runoilijat
uutiset
Tekstissä rovasti Pekka Lavaste kertoo monivivahteisesta päivästään 2.2.1999. Kirjoitus on osa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran keruuta kyseisen päivän tapahtumista.
asepalvelus
sodankäynti
saksalaiset
Lapin sota
Tekstissä rovasti Pekka Lavaste muistelee nuoruuttaan eri puolilla Suomea - muuttoa Karjalasta, koulunkäyntiään ja sotataivaaltaan.
Keuruun kunta maatalouden harjoittajana
maatalous
vanhainkodit
kunnalliskodit
köyhäinhoito
työttömyys
inkeriläiset
sodat
tulipalot
Artikkelissa kerrotaan Keuruun kunnan omistamasta Heikkilän maatilasta ja sen vaiheista 1890-luvulta 1990-luvulle. Tekstissä mainitaan myös muita tiloja, joita kunta hankki turvatakseen taloudenpitoaan.
Haapanen, Olli 2013. Keuruun kunnallinen itsehallinto. Haapanen Olli ja Keuruu kaupunki. Keuruun Laatupaino KLP Oy, Keuruu.
Nieminen, Pentti 1990. Heikkilästä Lehtiniemeen. Keuruun Joulu 1990. Lions-Club Keuruu. Keurusprint Oy, Keuruu.
kansansoittajat
Tekstissä kerrotaan kylävalokuvaaja Lyydia Mäkisestä ja hänen pojastaan Atte Mäkisestä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kirjapainot
harjannostajaiset
Vuonna 1954 kuvattu katsaus maahamme. Esillä muun muassa presidentin puolison vierailu Kuopiossa, Savon Lastenlinnan ja joulumerkkikodin vihkiäiset, evankelistan saarna, Otavan uudisrakennuksen harjannostajaiset, pontikkatehdas, laivastovierailu ja musiikkijuhlat. Kesto 8:10 min.
Lewing, Harry
Haapanen, Yrjö
Ekholm, Topi
Aaltonen, Yrjö
Heino, Niilo
Laaksonen, Mauri
Kansallinen audiovisuaalinen instituutti
Suomi-Filmi Oy
rakennustyömaat
rakennusliikkeet
sukeltajat
Vuonna 1954 valmistunut katsaus maamme arkeen ja juhlaan. Esillä muun muassa avantouintiseuran näytös, hiihtokeskuksen maisemia, Metsäviikon juhlakokous, grafiikan näyttely, diakonissavihkimys ja Otavan kirjapainon rakennustyömaa. Kesto 7:07 min.
Leskinen, Erkki
Hämäläinen, Jaakko
Dokumenttiohjelma Talvisota-elokuvan kuvauksista Keuruulla
sotaelokuvat
maanpuolustus
sotilaat
vapaaehtoiset
Riihon kylällä talvella 1988-1989 filmatun Talvisota-elokuvan kuvauksia Keuruulla ja tekijöiden haastatteluita. Kesto 46:44 min.
Mujo, Teuvo
Mäkinen, Asko
Virtanen, Reijo
Halttunen, Juhani
Keuruun kaupunki
Arkeologiset kaivaukset Keuruun Suojoella 1991
arkeologia
kaivaukset
Dokumenttielokuva vuonna 1991 Keuruun Suojoella tehdyistä arkeologisista kaivauksista. Museologian professori Janne Vilkuna esittelee Suojoen kaivausten tuloksia vuonna 2016 Keski-Suomen museossa kuvatussa jaksossa. Kesto 31:13 min.
Suur-Keuruu
maatalouskoneet
maansiirtokoneet
kädentaidot
käsityöt
tuohityöt
kehruu
vanhat autot
päreet
moottorityökoneet
moottorit
harmonikansoittajat
junanvaunut
Dokumentti kertoo Keuruun Kalettomalla vuonna 2016 järjestetystä konepäivästä, jossa oli esillä vanhoja maatalous- ja maansiirtokoneita sekä kädentaitoja. Kesto 23:58 min.
vaivaisukot
hautausmaat
kotiseutumuseot
Vuonna 1959 valmistunut filmi, jossa luodaan monipuolinen ajankuva yhteiskunnasta. Esillä muun muassa kansanedustajien vierailu Neuvostoliitossa, Keuruun nähtävyyksiä, kotkalaisen Vilkkaan linja-autoliikkeen 25-vuotisjuhlallisuuksia, Fordin elojuhlat Salossa, kauko-ohjattava traktori, Uunisaaren uimapromootio ja palomiesten uinnit Uimastadionilla. Keuruu kohdassa 2:11 min. Kesto 7:03.
Uusitalo, Kari
Pyykkö, Allan
Lås, Reijo
Kolhonen, Väinö
Silvennoinen, Martti
Palmroth, Reino
sisävesiliikenne
laivamatkailu
hotellit
ravintolat
tehtaat
osuusliikkeet
matkailu
Vuonna 1945 valmistunut dokumentti, jossa esillä sisävesilaivamatka Keski-Suomessa maakunnan esittelyn näkökulmasta kuvattuna. Kohteina muun muassa vanha kirkko, Orionin tehtaat ja Keski-Suomen Osuusliikkeen hotelli. Keuruu kohdassa 8:40. Kesto 10:57.
Pänkäläinen, Antti
Kumpulainen, Unto
Lavola, Kalevi
Creutz, Carl-Erik
Finlandia Kuva Oy
Keski-Suomen Matkailijayhdistys ry
kiukaat
pienteollisuus
Lindell, Kustaa
Lausamo, Kustaa
metalliteollisuus
Haapamäen muistelupiirissä muisteltiin ja selviteltiin Suomen Rautauunitehdasta ja Lausamon suvun vaiheita.
palvelusväki
piiat
rengit
vuosiloma
työsuhde
Pihlajavesi (kunta)
Artikkeli kertoo entisajan palvelusväestä maatiloilla ja siitä, miten toimittiin työsuhteen vaihtuessa syksyisin.
Lappi, Liisa (toim.) 1986. Varituisia ja hapankalaa. Keuruun maa- ja kotitalousseura. Keurusprint.
Suur-Keuruun Sanomat. 2.11.1954, s. 3. Tenet (nimim.)
Keurusselän vedenpinnan säännöstely puheenaiheena vuosisadasta toiseen
järvenlasku
Mänttä-Vilppula
vedenkorkeus
voimalat
maatalousjärjestöt
kalatalousalueet
Artikkelissa kerrotaan Keurusselkä-järven vedenpinnan säännöstelyn syistä eri aikakausina
Kulttuuriympäristöpalvelut Heiskanen & Luoto Oy 2014. Osayleiskaava, Arkeologisen inventoinnin täydentäminen. Mänttä-Vilppulan kaupunki.
Leikola, Erkki 1968: Mänttän kosken perkaus ja Keurusselän pinnanlasku. Artikkeli Suur-Keuruun sanomat 14.5.
Lintula, Paavo 2023. Puhelinhaastattelu 23.2.
Asunnan saha siirtyi Haukiputaan Martinniemeen
sahalaitokset
Keuruu -- Asunta
Haukipudas
Oulu -- Martinniemi
rautatievirkamiehet
Artikkelissa kerrotaan Asunnan kylällä sijainneesta sahalaitoksesta, sen yrittäjästä ja sahalaitoksen siirtymisestä Oulun Haukiputaalle.
Könönen, Terho
Martinniemen saha 75 vuotta — Martinniemen Saha 1905–1980, Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oy, Joensuu, 1981.
Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiiri 1989-1991
posti
postinjakajat
postiautot
Haapamäen muistelupiirin tarinoista koottu teksti kertoo postilaisten työstä Haapamäen vilkkaalla risteysasemalla.
rakennukset käyttötarkoituksen mukaan
postipalvelut
Haapamäen muistelupiirin tarinoiden pohjalta kootussa tekstissä käydään läpi postin toimintaa ja postin toimirakennuksia Haapamäellä 1880-luvulta 1980-luvulle.
Kulki se posti ennenkin – Postin historiaa Keuruulla
postiliikenne
postityöntekijät
Soile Lähdeaho
Tarinoita Haapamäen kansakoulusta 1950-luvulta
kansakoulu
kansakoulunopettajat
koulurakennukset
rakentaminen
rakennuttaminen
Niemioja, Laila
Haapamäen muistelupiiri muistelee nyt jo puretun Haapamäen kansakoulun rakentamista ja koulun opettajia 1950-luvulla.
Muistoja Keuruun Autotalosta keuruulaisen autokaupan kultakaudelta
autokauppa
myyjät
Uuranniemi, Jaakko
Koskinen, Antti
yritykset toimialan mukaan
Keuruun Autotalo oli ainutlaatuinen autokaupan keskittymä Keski-Suomessa. Se työllisti kultakautenaan 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa yli sata työntekijää. Tuon ajan muistoja on koottu tähän tekstiin.
Eräitä asuinalueita, paikannimiä ja tiennimiä Haapamäellä
asuinalueet
paikannimet
tervatehtaat
vesitornit
Haapamäki kehittyi rautatien myötä vilkkaaksi taajamaksi. Paikannimistöstä löytyy monenlaista tarinaa ihmisistä ja elinkeinoista.
Lääkäreistä ja terveydenhuollosta Haapamäellä
terveydenhuolto
lääkärit
kunnanlääkärit
Lunnas, Martti
Karvonen, Jorma
Haapamäelle valmistui vuonna 1950 sekä lääkärintalo, että terveystalo. Haapamäellä toimineista lääkäreistä on jäänyt mieleen paljon hauskojakin muistoja.
näytelmät
komediat
Sokkosilla on pääkaupunkiin sijoitettu tapakomedia nuoresta orvosta Elmasta, joka pyörittää ympärillään kolmea kilpailevaa kosijaa. Lopussa kaikki tietysti ratkeaa parhain päin, mutta sitä ennen tarvitaan hiukan juonittelua ja koko joukko väärinkäsityksiä. Kirjailijanimimerkin Eetu Antelo takana on keuruulaissyntyinen amerikansuomalainen kirjailija (Valto) Edward Aaltio (1891-1946).
Antelo, Eetu
Aaltio, Edward
Sipponen, Esko
asutustoiminta
toinen maailmansota
Keuruun Pappilanniemestä tuli monen karjalaisen perheen uusi koti toisen maailmansodan jälkeen. Tekstissä muistellaan asuttamisen vaiheita ja elämää Pappilanniemessä.
Määttä, Hilkka
Sipponen, Tarja
Keuruun Lotta Svärd -yhdistyksen jäsenkortti
lotat
järjestöt
jäsenet
maanpuolustusjärjestöt
Keuruun Lotta Svärd -yhdistys toimi vuosina 1920 - 1944. Paikallisosastolla oli useita kyläosastoja. Kortti kuului Häkkisen kyläosaston lotalle Siiri Liukollle.
Keuruun Lotta Svärd Häkkisen kyläosaston toimintaa
Häkkinen (Keuruu)
seurantalot
suojeluskunnat
muonitus
Keuruun Lotta Svärd järjestön kyläosaston vilkas toiminta alkoi vuodesta 1933 ja jatkui aina järjestön lakkauttamiseen vuonna 1944.
patsaat
muistomerkit
ilmavalvonta
kuvanveisto
Kara, Timo
Vaissi, Ilmari
projektit
Haapamäen Suojan pihassa oleva lottien sodan aikaista työtä kunnioittava Timo Karan Ilmavalvojat-patsas valmistui vuonna 1994. Teksti kertoo patsashankkeen vaiheista.
Nelimarkka, Iia
historiikit
kotirintama
Keuruun Lotta Svärd -paikallisosaston toimihenkilö Helny Airaksinen (1902 - 2001) kertoo osaston toiminnasta vuosina 1920 - 1944.
Airaksinen, Helny
peruskoulun ala-aste
kouluruokailu
kouluruoka
opettajat
Haapamäen ala-aste valmistui vuonna 1956. Useat sukupolvet ehtivät saada oppia rakennuksessa, joka jäi pois koulukäytöstä vuonna 2014.
Rokkonen, Hanne
uimalat
uimarannat
lammet
uimakoulut
Lansa, Vilma
Puro, Toivo
Haapamäen uimalaa suunniteltiin pitkään ja hartaasti.
navetat
matkailukohteet
virkatalot
kivirakennukset
Kamana rakennettiin Keuruun kirkkoherran pappilan navetaksi.
kirjastot
Hyvämäki, Eero
1990-luku
Keuruun pääkirjasto sijaitsee Tarhia-järven rannalla lähellä Keuruun vanhaa kirkkoa.
tapahtumat
kulkueet
kansantanssit (tanssit)
perinne
nuorisoseurat
Haapamäellä järjestettiin 1950-luvulla kahdet vanhaan hääperinteeseen perustuvat kruunuhäät.
Tuominen, Alma
Itä-Karjala
Paatene
viestintä teknisen toteutustavan mukaan
Alma Tuominen (os. Häkkinen) palveli toisen maailmansodan aikana lottana puhelinkeskuksen hoitajana Keuruulla ja Itä-Karjalassa.
Jämsänkoski
sotasairaalat
Helsinki
Kaleton (Keuruu)
Riitta Salonen muistelee sodan aikaisia tehtäviään toimisto- ja viestintälottana.
Salonen, Riitta
aitat
rakennettu ympäristö
Kappa on pappilan vanha vilja-aitta, joka toimii nykyään ekumeenisena tilana.
kyläyhdistykset
hirsirakennukset
Pohjoislahden nuorisoseuran talo Männistö valmistui vuonna 1922.
seurakunnat
rippikoululeirit
Rantakartano Pöyhölä Keuruulla on entinen kappalaisenpappila.
Raunio, Maria
kansanedustajat
tiennimet
Maria Raunion polku on kuulunut Keuruun tiennimistöön vuodesta 2017.
rukoushuoneyhdistys
Heinonen, Heikki
Heinonen, Emma
Nordenswan, Mikael
Haapamäen rautatieläiskylästä kehittyi merkittävä rautateiden risteysasema. Väkimäärän lisäääntyessä katsottiin tarpeelliseksi saada Haapamäelle oma rukoushuone ja hautausmaa. Asiaa lähti ajamaan rukoushuoneyhdistys. Sota kuitenkin siirsi hanketta eteenpäin. Haapamäen kirkko valmistui vuonna 1953.
leirintäalueet
Ison Liukon talo
savupirtit
Nyyssänniemen leirintäalue perustettiin vuonna 1961. Leirintäalueen päärakennukseksi ostettiin Ison Liukon talon vanha päärakennus,
Keuruun seurakunta
Lindqvist, L.I.
Lohrmann, E.B.
Kuorikoski, Henrik
Pihlajavesi (Keuruu : kylä)
Pihlajaveden uusi kirkko sijaitsee Kolehmanmäellä Pihlajaveden kirkonkylässä. Se valmistui vuonna 1871.
Herpmanin pojat
Ampiala (Keuruu)
Julin, Isak
Sarkkila, Ilmari
Keuruun Kisailijat
Keuruun vanha kirkko
kotiseutuyhdistykset
Keurusselän Seura r.y.
Ampialan talo
Ampiala, Yrjö
Ampiala, Toini
Herpmanin poikain muistomerkki on kivestä tehty kappelinmuotoinen rakennelma. Se rakennettiin paikalle, jossa Herpmanin veljekset kohtasivat matkansa pään jouluna 1715.
Keuruun vanhassa pappilassa on ollut lukuisia aittoja eri käyttötarkoituksia varten.
museot
kulttuurihistorialliset museot
taidemuseot
säätiöt
näyttelyt
Kangasmannilan tilasta tuli Keuruun kirkkoherran virkatila vuonna 1675. Nykyinen pappilarakennus on valmistunut vuonna 1813.
Pihlajaveden nuorisoseurantalo vihittiin käyttöön vuonna 1911.
Jukojärvi (Keuruu)
Vuorela, Einari
kirjailijat
kirjailijakodit
kulttuurikohteet
Soinne-Vuorela, Laura
Vuorela Keuruun Jukojärvellä on kirjailija Einari Vuorelan (1889 - 1972) synnynpaikka ja perheen kesäkoti. Talo ja pihapiiri ovat alkuperäisessä kunnossaan.
näyttelytoiminta
alakoulu
tietotekniikka
luonnonkasvit
kurssit
Tiedetila sijaitsee Pihlajaveden Karimolla Keski-Suomessa keskellä erämaata. Tavoitteena on tallentaa henkilökohtaisten tietokoneiden historiaa ja kasvattaa kotimaisia luonnonkasveja.
Kotiranta, Kari
urheilu- ja liikuntaseurat
kulttuuriperintö
Niemelä, Valde
elokuvat
Haapamäen suojeluskunnan talo valmistui vuonna 1939. Vuodesta 1976 talo on ollut Haapamäen Pallo-Poikien omistuksessa.
Haapamäen vanha yhteiskoulu valmistui vuonna 1909. Nykyään rakennusta ja sen perinteitä vaalii Haapamäen Yhteiskoulun perinneyhdistys.
Pihlajaveden vanha hautausmaa eli Rekolan hautausmaa
Natura 2000
metsät
hautamuistomerkit
luontoarvot
Pihlajaveden vanha hautausmaa tunnetaan Rekolan hautausmaana. Se on otettu käyttöön vuonna 1872 ja sijaitsee Pihlajaveden uuden kirkon läheisyydessä.
Kukkamo, Helena
Keuruun kirkonkylä
nahkurit
myymälät
Vuoristo, O.F.
Jukola, Kaarlo I.
asianajajat
käräjät
Aromaan koulu Keuruuntien varrella on Keuruun keskustan vanhimpia säilyneitä liike- ja asuinrakennuksia, jossa on lisäksi toiminut mm. käräjätupa ja koulu. Rakennus on valmistunut 1800-luvun lopulla.
makasiini
katovuodet
viljalainat
siemenvilja
varastot
manttaalikunta
Keuruun pitäjänmakasiini on 1860-luvulla valmistunut Keuruun lainajyvästön rakennus, josta lainattiin siemenviljaa tarvitseville korkoa vastaan.
ekoyhteisöt
luonnonmukainen viljely
taidenäyttelyt
työlaitokset
vastaanottokeskukset
Keuruulainen Kivijärven tila on toiminut paitsi maatilana, myös työlaitoksena ja vastaanottokeskuksena. Nykyään se tunnetaan Ekokylänä.
paikallismuseot
Pihlajaveden kotiseutumuseon piha-alueella on yhdeksän rakennusta mm. aittoja, lainajyvästön viljamakasiini, tuulimylly, paja, sauna ja kaivo. Päärakennus vuodelta 1830 on alun perin Pihlajaveden ensimmäinen pappila. Siellä on esillä satoja esineitä, jotka kertovat kylän historiasta, maaseudun elämästä ja sota-ajasta.
kulttuuritalot
puurakentaminen
Haapamäki, Martti
Kulttuuritalo Kimara on vuonna 1898 valmistunut Keuruun kirkonkylän ensimmäinen kansakoulu. Se kunnostettiin talkoovoimin esittävän taiteen tilaksi vuosina 2005 - 2007.
Pihlajaveden vanha kirkko eli erämaakirkko
Åkerblom-Pärnä, Matti
seurakuntalaiset
Pihlajaveden vanha kirkko rakennettiin luvatta 1780-luvulla. Kirkko tunnetaan nykyään myös erämaakirkkona erotuksena Keuruun vanhasta kirkosta. Kirkko on kolmanneksi vanhin kirkkorakennus Keski-Suomessa.