Keuruun säästöpankki Keuruun kirkkoaukiolla
Keuruu
kirkonkylät
pankit
Keuruun Säästöpankki
rakennettu ympäristö
1920-luku
kirkkorakennukset
Mustavalkoisessa talvisessa valokuvassa on iso puurakennus kirkkoaukiolla Keuruun uuden kirkon vieressa. Kuvassa kirkosta näkyy tornia kuvan oikeassa laidassa. Keuruun Säästöpankki rakennutti talon toimitilakseen vuonna 1924. Rakennus oli ensimmäinen vuonna 1899 toimintansa aloittaneen pankin oma rakennus. Pankin tilat olivat aiemmin olleet kunnantalolla Varjolassa ja myöhemmin Kansallispiirtillä. Pankin konttori siirtyi keskelle kirkonkylää uuteen liikerakennukseen vuoden 1929 lopussa. Kuvan rakennuksessa toimi sen jälkeen Alma Piispalan matkustajakoti Torinkulma. Rakennus purettiin valtatie 23 rakennustöiden tieltä vuonna 1966.
Matilainen, Arvi
Keuruu -- Jukojärvi
maalaistalot
kalusteet
kotityö
elämäntapa
1940-luku
Kirjoittaja kuvaa kotitalonsa Jukojärven Mantelan päärakennusta ja sen sisustusta sellaisena kun se oli 1940-luvulla. Lisäksi hän kertoo talossa olleista tarvekaluista ja niillä tehdyistä sisätöistä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 7 (2002).
Ilomäki, Tuomo
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 7 : joulukuu 2002. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Teksti on julkaistu oikeudenhaltijan luvalla.
näytelmät
lastennäytelmät
koulut
juhlat
Laura Sointeen koululaisnäytelmiä vuodelta 1927. Sisältää näytelmät Suuri aarre, Huono pää, Matin ja Maijan joulukuusi, Vuorenpeikon parta ja Kukko ja kana
Soinne, Laura
Digitoidun version julkaisuun Keuruun Veräjä-verkkopalvelussa on saatu lupa Laura Sointeen oikeudenhaltijalta.
komediat
suojeluskunnat
kosinta
vedonlyönti
Laura Sointeen huvinäytelmä vuodelta 1933.
maataloustyö
viljankorjuu
ruis
riihet
muistelmat
lapsuus
Kirjoittaja kertoo rukiin korjuusta ja puinnista lapsuuskodissaan Jukojärven Mantelassa. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 6 (2002).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 6 : syyskuu 2002. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
siirtolohkareet
leikit
Kirjoittaja muistelee lapsuuskotinsa Jukojärven Mantelan pihapiirissä ollutta isoa kiveä, siihen liittyneitä leikkejä ja lasten talousaskareita. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 6 (2002).
matkat
pyöräily
Kirjoittaja kuvaa polkupyörämatkaa kodistaan Jukojärven Mantelasta Keuruun kirkonkylälle sekä asiointia siellä. Tapahtuma-aika on 1940-luvun loppu. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 5 (2002).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 5 : toukokuu 2002. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
metsänhoito
kulotus
Rovioaho, Väinö
metsät
1950-luku
Mustavalkoisessa valokuvassa Väinö Rovioaho sytyttää metsäaluetta palamaan rämeen laidalla. Tarkoitus on uudistaa aluetta kulottamalla.
Kuvaaja tuntematon
Tauno Kuoppala puuston määrää mittailemassa
Kuoppala, Tauno
metsänhoitajat
Liesjärvi (Keuruu)
G. A. Serlachius Oy
Mustavalkoisessa valokuvassa seisoo Tauno Kuoppala Keuruun Liesjärvellä G. A. Serlachius Oy:n metsätilalla. Kuvassa Kuoppalan takana näkyy mäntymetsää. Metsätila oli kulotettu vuonna 1950 ja kylvetty 1950 kesäkuussa. Se oli valtakunnallisen metsämarssin Keuruun kohteita. Valokuva otettu vuonna 1986.
valokuvaajat
valokuvaus
valokuvausvälineet
väärinkäsitykset
sukulaiset
avioliitto
Laura Sointeen huvinäytelmä vuodelta 1949.
Pihlajavesi (kunta)
kunnanvaltuutetut
1960-luku
Asunmaa, Lauri
Halmeoras, Maija
Heinämäki, Aune
Etelämäki, Reijo
Kanerva, Akseli
Kanerva, Eino
Kanerva, Väinö
Kauttu, Kaarle
Kivimäki, Sulo
Kokinmäki, Pentti
Koukkumäki, Paavo
Lamminmäki, Niilo
Lappi, Martti
Leppäjärvi, Lauri
Luoma, Ahto
Vähäkömi, Kalevi
Valokuvassa ovat Pihlajaveden viimeisen, kuntaliitosta edeltäneen kunnanvaltuuston jäsenet vuonna 1968, yhteensä 16 henkilöä. Kuva kuuluu Ilmari Lapin kokoelmaan, kuvaaja ei ole tiedossa. Kyseessä on kuvatekstiltään korjattu versio valokuvasta, joka on alun perin julkaistu Teppo Viholan teoksessa Keuruun ja Pihlajaveden historia 1918-1969 (tarkemmat lähdetiedot alla). Teoksen alkuperäisessä kuvatekstissä on useita pieniä virheitä kuvan henkilöiden nimissä. Muokatussa kuvassa oikeat nimet on kirjoitettu sinisellä tekstillä suoraan valokuvan päälle, ja mukana on myös alkuperäinen kuvateksti. Tämä dokumentointityö on tehty kollektiivisesti Historiallinen Pihlajavesi -Facebook-ryhmässä, ja kuvan muokkaamisesta on vastannut ryhmän ylläpitäjä Hannele Naatula.
Vihola, Teppo, Vanhan Ruoveden historia 3:3:2 : Keuruun ja Pihlajaveden historia 1918-1969. [Jyväskylä : Gummerus], Keuruun ja Pihlajaveden historiatoimikunta, 1986. (Kuva s. 294)
Naatula, Hannele
Historiallinen Pihlajavesi -Facebook-ryhmä
kirjeenvaihto
kirjeet
palvelusväki
ilmoitukset (tiedotteet)
Laura Sointeen yksinäytöksinen huvinäytelmä vuodelta 1948.
satunäytelmät
salaisuudet
noidat
merimiehet
vangit
prinssit
kuninkaalliset
valloitus
Laura Sointeen 4-näytöksinen satunäytelmä vuodelta 1923.
karjalaiset
karjalaisuus
äidit
tyttäret
rengit
morsiamet
häät
petos
perhesuhteet
Laura Sointeen kolminäytöksinen karjalaisaiheinen kansannäytelmä vuodelta 1939.
näytelmäkirjallisuus
avioparit
työ
Laura Sointeen 1-näytöksinen huvinäytelmä vuodelta 1964.
Mänttä
Keurusselkä
järvet
talviurheilu
luistimet
vapaa-aika
luistelu
retkiluistelu
1930-luku
Tauno Kuoppala kertoo retkestä, joka tehtiin vuonna 1938 Mäntästä Keuruulle luistellen. Pojat saivat retken jälkeen pitkään odottamansa palkinnon. Tarinan lukija on Soile Lähdeaho.
Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Lähdeaho, Soile
metsätalous
metsänuudistus
kylvö
äkeet
muistelu
Tauno Kuoppala kertoo Luikko-Kalela -tyyppisen metsä-äkeen, laikkurin käytöstä. Vuonna 1951 tämä hevosvetoinen kone oli uutuus.
jouluperinne
Kirjoittaja kertoo jouluvalmisteluista ja joulunvietosta Jukojärven Mantelassa 1940-luvun lopulla. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 4 (2001).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 4 : joulukuu 2001. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Teksti on julkaistu digitoituna Keuruun Veräjässä oikeudenhaltijan luvalla.
yhteiskoulut
rangaistukset
tupakointi
papit
Hjelt-Helaseppä, Richard August
opettajat
oppilaat
Tauno Kuoppala kertoo, mitä tapahtui arestissa Mäntän yhteiskoulussa vuonna 1938.
tapahtumat
metsämarssi
metsänviljely
Tauno Kuoppala kertoo valtakunnallisen Metsämarssin tapahtumasta kesäkuussa 1950. Tapahtumassa uudistettiin metsää kulottaen ja kylväen Keuruun Liesjärvellä.
uitto
proomut
Sassinniemi
vesistöt
vesikuljetus
1900-luku
Tauno Kuoppala muistelee puutavaran proomausta Keuruulta Mänttään.
heinänkorjuu
niitto
Kirjoittaja kuvaa lapsuuskotinsa Jukojärven Mantelan heinätöitä ja viljanpuintia ja niihin käytettyjä menetelmiä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 3 (2001).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 3 : syyskuu 2001.
Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
teollisuus
kemianteollisuus
lastulevyteollisuus
tehtaat
Varissaari
lämpövoimalat
Orion
Varissaaren Puu ja Metalli Oy
autoliikkeet
autokoulut
Leikola, Erkki
Leikola, Albert
Niemioja, Laila
Talvisodan aikana Orionin lääketehdas siirsi toimintojaan Keuruulle. 1940-luvulla Varissaareen rakennettiin tehdasalue kemianteollisuutta varten. Siitä alkoi tärkeä luku keuruulaisen teollisuuden historiassa.
Rokkonen, Hanne
Sipponen, Sirkka
sairaalat
sairaanhoitajat
kuolema
Tarja Sipposen muistelu sairaanhoitaja Sirkka Sipposesta, joka työskenteli Keuruun kunnansairaalassa osastonhoitajana 1947-1951.
Sipponen, Tarja
kansanperinne
suullinen perinne
kansankulttuuri
sanonnat
sananparret
sananlaskut
Tauno Kuoppalan keräämiä sanontoja Keurusseudulta.
korttipelit
Tauno Kuoppalan keräämiä sanontoja, joita on käytetty korttipelejä pelattaessa.
Tiedätkö, mitä Tauno Kuoppalan keräämät sanat entisiltä ajoilta tarkoittavat?
autoliikenne
autot
Mustavalkoisessa talvisessa kuvassa on kolme autoa rivissä sekä kuvassa oikella kaksi miestä. Oikeassa kulmassa näkyy lautarakenteista taloa.
näyttelijät
teatteriryhmät
Laura Sointeen yksinäytöksinen huvinäytelmä vuodelta 1964.
farssit
lesket
kihlaus
piiat
isännät
Laura Sointeen kaksinäytöksinen farssi vuodelta 1929.
tukkilaiset
metsätyöntekijät
Tauno Kuoppala kertoo Keurusselällä tehdystä rantakeräyksistä 1930- ja 1940-luvuilla. Tarkoituksena oli kerätä uiton aikana karannut puutavara talteen ja käyttöön.
Tauno Kuoppala kertoo retkestä, joka tehtiin vuonna 1938 Mäntästä Keuruulle luistellen. Pojat saivat retken jälkeen pitkään odottamansa palkinnon.
muistot
runot
kokemukset
lääkärit
potilaat
hoitosuhde
rakennukset
Jyrki Sinervä (1915 - 1998) kirjoitti Keuruun vanhasta sairaalasta ja sen henkilökunnasta kertovan runon ilmeisesti ennen Keuruun uuden sairaalan valmistumista vuonna 1959. Hän käytti nimimerkkiä potilas nro 545.
Sinervä, Jyrki
Arkisia asioita kellosta, kahvista ja viilinsiemenistä
Haapamäki (Keuruu)
kellot
ruokaperinne
rautatieläiset
kahvikulttuuri
karjatalous
maatalous
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelivat syksyllä 2019 arkisia asioita. Piirissä pohdiskeltiin kelloa ja ajan määrittelyä eri aikoina Haapamäellä ja Pihlajavedellä. Tärkeä ajan määre on myös kahviaika. Kahvin valmistamiseen liittyy monia jo unohtuneita asioita. Perinneruoista muisteltiin viilin ja talkkunan valmistusta.
Haapamäen muistelupiiri
korjaamot
konepajat
Tarhia
Mustavalkoisessa valokuvassa on Mäkisen konepajan ja autokorjaamon puisia rakennuksia. Taustalla on Tarhia- järveä.
1910-luku
rautatiet
torit
Mustavalkoisessa postikorttikuvassa on vasemmalla Keuruun vanha kirkko, joka on valmistunut vuonna 1758. Kuvassa etualalla kirkkoaukio. Siellä pidettiin monenlaisia tapahtumia, mm. markkinoita. Oikealla näkyy asemanpuistoa. Rautatie saapui Keuruun kirkonkylään vuonna 1897. Oikealla myös Keurusselkä-järveä. Kuva on otettu Keuruun uuden kirkon tornista.
autokauppa
autoala
näyttelyt
Mustavalkoisessa kuvassa oikealla on vuonna 1967 valmistunut Keuruun autotalo. Haapamäelle johtavan valtatien varteen on pysäköity paljon autoja. Autotalossa on meneillään vuosittain huhtikuun lopulla järjestetty autonäyttely. Kuva on otettu vuonna 1969.
Varpula, Raimo
taajamat
rautatieasemat
1980-luku
Kesäinen näkymä Keuruun rautatieasemalle. Taustalla uuden kirkon torni. Oikealle edessä nainen maalaustelineen ääressä.
Luotio Jorma
Keuruun museo / Jorma Luotion kuvakokoelma
työväentalot
kylät
Karhunkylä
Artikkeli kertoo Pihlajaveden Karhunkylän työväentalon rakentamisesta vuosina 1908-1909 sekä talon toiminnasta. Kuvituksena on kaksi luultavasti 1920-luvulla otettua valokuvaa talosta sekä työväenyhdistyksen toimijoista. Artikkeli on alun perin julkaistu Aisapuu-lehdessä nro 4/2006.
Saukkola, Kalevi
Runoilijan ja lausujan kohtaamisia muistojen kätköistä
runoilijat
kirjailijat
Vuorela, Einari
kirjailijakodit
oppaat (ammatit)
lausujat
Keuruulainen Terttu Rajamäki kertoo kohtaamisistaan runoilija Einari Vuorelan ja kirjailija Laura Sointeen kanssa, kokemuksistaan Vuorelan runojen lausujana ja työstään Vuorelan kirjailijakodin oppaana.
Rajamäki, Terttu
ikkunat
vuodenajat
lämpö
Tauno Kuoppala kertoo, miten ennen vanhaan huollettiin asuinrakennusten ikkunoita eri vuodenaikoina.
kuorma-autonkuljettajat
kuorma-autot
polttoainehuolto
Nieminen, Yrjö
Tauno Kuoppala kertoo tarinan siitä, millaisia haasteita voi tuoda kuorma-autoilijalle polttoaineena käytettävien halkojen lastaaminen.
autoilu
autoilijat
metsätyö
liikenneonnettomuudet
Tauno Kuoppala kertoo talviautoilun haasteista ja siitä, mitä tapahtui eräänä talvisena iltana matkalla Kalikan kämpälle 1940-1950-lukujen vaihteessa.
päiväkirjat
sukututkimus
mielenterveys
kuvataiteilijat
omakustanteet
Eija Junno-Pihlainen ( s. 1959) on lahjoittanut Keuruun seudun kotiseutuarkistoon vuodesta 2008 lähtien henkilökohtaiseen ja julkiseen elämäänsä liittyvää arkistoaineistokokonaisuutta, joka sisältää päiväkirjoja, kirjeitä, kirjoituksia, runoja, taidetta, valokuvia ja asiapapereita, sekä omakustanneruno- ym. kirjoja. Arkistoaineisto soveltuu elämäkerta-, suku-, taide-, kirjoittamisen-, ja kirjallisuuden-, sekä mielenterveyden-, ym. -tutkijoitten käyttöön. Arkiston laajuus on noin 6 hyllymetriä. Arkistoa koskee käyttörajoitus.
Junno-Pihlainen, Eija
myymälät
keskustat
1970-luku
Kuvassa on vuonna 1975 Keuruun keskustaan valmistunut kiinteistö Oy Säästokeskus. Rakennuksessa sijaitsi tuolloin Keuruun Säästöpankin toimitilat ja paivittäistavaraliike Torimarket. Rakennus purettiin toukokuussa 2024.
pankkiala
Kuvassa on Keuruun Säästöpankin toimirakennus, joka valmistui vuonna 1975. Rakennuksen on suunnitellut jyväskyläläinen Arkkitehtitoimisto Murtosaari ja Vuorela. Rakennus purettiin toukokuussa 2024. Pankki alkoi toimia tiloissa kesäkuussa 1975. Kiinteistö Oy Keuruun Säästökeskus rakennettiin Keuruun keskustaan puisen liiketalon, Jalosen talon paikalle. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1974. Liikekeskuksessa oli myös muita toimitiloja ja asuinhuoneistoja. Pankki muutti uuteen toimitilaansa kirkonraitin toiselta puolelta.
Atlantin takainen hyvän tahdon lähettiläs Isabel Foye ja Keuruu
avustustoiminta
pula-ajat
Pennsylvanialaisen maantiedon opettajan Isabel Foyen (1913–1999) suuri sydän ja hyvä tahto toivat kaivattua apua sodanjälkeistä pula-aikaa eläneelle Keuruulle ja Suomelle. Vuonna 1947 nuori amerikkalainen opettaja Isabel Foye lähetti Valittujen Palojen vuosikerran lahjaksi annettavaksi yhdelle henkilölle Suomessa ja Japanissa. Suomessa tilauksen vastaanottajaksi valikoitui satunnaisesti keuruulainen arkkitehti Laila Niemioja, joka lahjasta hämmästyneenä lähetti Isabel Foyelle kiitoskirjeen. Kiitoskirjeestä alkoi heidän välillään kirjeenvaihto, joka laajeni lämpimäksi ystävyydeksi. Niemiojan kirjeet elämästä sodanjälkeisessä Suomessa herättivät ikätoveri Isabelin auttamishalun, joka tuli saamaan poikkeuksellisen laajat mittasuhteet. Jo toisessa kirjeessään Laila Niemiojalle maantietoa opettanut Isabel Foye kirjoittaa kertovansa oppilailleen Suomesta ja niistä raskaista vaikeuksista, joita suomalaisilla tuohon aikaan oli. Hän myös pyytää lupaa auttaa Niemiojan perhettä ja lähettää postitse heille joitakin tarvikkeita. Ensimmäisen paketin jälkeen paketteja saapui Suomeen lukuisia. Isabel Foye organisoi koulussaan ensimmäiset keräykset, joiden tuloksena Keuruulle lähetettiin mm. vaatteita ja ruokatarvikkeita. Laila Niemioja vei paketteja Keuruulla niitä eniten tarvitseville, erityisesti Keuruulle muuttaneille evakkoperheille, jotka olivat menettäneet sodassa kaiken omaisuutensa. Niemioja lähetti Isabel Foyelle apua tarvitsevien perheiden osoitteita, jotta apu menisi suoraan perille. Isabel Foyen auttamisen halu ja avustustoimet olivat laajuudessaan poikkeuksellisia. Sodanjälkeisten vuosien aikana Isabel Foye järjesti useita avustuskeräyksiä kotikaupungissaan Pennsylvanian Girardissa ja sen lähistöllä. Näiden keräysten tuloksena hän lähetti yli toista sataa avustuspakettia Suomeen. Amerikan paketteja meni Keuruun lisäksi mm. lastenkotiin Lappeenrantaan sekä Helsinkiin, Lahteen, Kajaaniin ja Paltamoon. Paketit sisälsivät mm. vaatteita, ruokaa, makeisia ja lääkkeitä, joita Isabel Foye hankki myös omalla kustannuksellaan. Isabel Foyesta tuli suuri Suomen ystävä ja hän vieraili Suomessa lukuisia kertoja. Ensimmäistä kertaa Foye matkusti Suomeen ja Keuruulle Niemiojan perheen kutsumana kesällä 1948. Kahden kuukauden vierailunsa aikana hänestä tuli myös perheen tyttären, Liisa Isabelin kummitäti. Suomessa olleessaan hän ja Laila Niemioja matkustivat Lappiin ja Pohjois-Norjaan yhdessä 17 helsinkiläisen naisarkkitehdin ryhmän kanssa. Matka oli opintomatka, jolla tutustuttiin Lapin jälleenrakentamiseen. Matkan aikana Foye näki omin silmin Lapin hävityksen. Foyen matkastaan kirjoittama laaja artikkeli julkaistiin Yhdeysvalloissa Journal of Geography -lehdessä 1949. Artikkelissaan Foye kuvaa saksalaisten jälkeensä jättämää Lapin tuhoa ja kertoo Suomen luonnosta, elinoloista ja saamelaisten elintavoista. Isabel Foyeen tekivät erityisen vaikutuksen suomalaisten sodanjälkeinen jälleenrakennustahto ja raskas sotavelkataakka, jota kaikesta huolimatta hoidettiin kunnialla. Matkansa jälkeen Isabel Foye teki Yhdysvalloissa Suomea tunnetuksi kirjoittamalla artikkeleita useisiin sanoma- ja aikakauslehtiin. Hän oli pidetty puhuja, joka luennoi kotiosavaltionsa eri kaupungeissa Suomesta ja matkoistaan. Foye välitti luennoillaan ja artikkeleillaan positiivista kuvaa sekä ajantasaista tietoa amerikkalaisille tuntemattomasta ja kaukaisesta maasta. Käsitellessään oppitunneillaan Girard'issa Suomea, hän käytti usein kansallispukua, jonka oli saanut lahjaksi Laila Niemiojalta. Isabel Foyen laaja hyväntekeväisyystoiminta herätti huomiota myös Suomessa. Häntä haastateltiin lehtiin, joissa kerrottiin hänen poikkeuksellisen lämpimästä suhteestaan Suomeen ja siitä, miten hän vierailuillaan oppi uimaan, soutamaan, saunomaan ja juomaan kahvia. Isabel Foye oli aktiivinen hyväntekijä ja mukana monessa, mm. Punaisen Ristin toiminnassa. Hänen ennakkoluulottomuudestaan ja suuresta sydämestään kertoo se, että hän adoptoi ja kasvatti Vietnamin sodasta pelastuneen vietnamilaisen perheen orvoksi jääneet lapset. Moni keuruulainen suku muistaa edelleen lämmöllä Foyen avun. Lea Keskinen o.s. Syrjä muistelee Foyen lähettämää avustuspakettia: ”Siinä paketissa oli vaatteita meille isommille lapsille ja vauvan vaatteita, joista tämä nuttu on säilynyt tähän päivään asti. Amerikan paketissa oli myös itkevä nukke, se oli vaaleahiuksinen amerikkalaisen näköinen. Vauvan nutusta Pirkko-siskoni kertoi, että se oli meidän sisarussarjan nuorimman nuttuna (meitä on 10 lasta). Myös Pirkon neljä lasta on pitänyt sitä vauvana 1960-70-luvulla. Siitä nutusta otettiin mallia ja Pirkko teki omille lapsilleen samanlaisia lisää.” Foyen avustuspakettien myötä pula-ajan lapset Keuruulla saivat iloa lelujen ja makeisten muodossa ja kulkeutui jopa siihen aikaan eksoottinen banaanikin Keuruulle. Kiitoksena paketeista Laila Niemioja lähetti Isabel Foyelle lahjaksi useita isänsä taideteoksia. Pennsylvaniassa on todennäköisesti vielä tänäkin päivänä Laila Niemiojan isän, taiteilija Toivo Gideon Tuhkasen maalaamia suomalaisia maisemia Kolilta ja Vuokatista. Lähteet: Ahto Niemiojan arkisto Ahto Niemiojan tiedonannot 11.9. ja 19.12.2018 Jarmo Ruhasen verkkosivuilla oleva aineisto Isabel Foyesta
Lammi, Teija
Autoilija Niilo Rauhala uuden autonsa kanssa Melonsaaressa.
sillat
Mustavalkoisessa kuvassa autoilija Heikki Soininen seisoo Keuruulla Lapinsalmen sillalla autonsa vieressä tammikuussa 1930. Taustalla näkyy oikealla rautatiesilta ja vasemmalla Keuruun vanha kirkko.
kulkueet
poliisiajoneuvot
nuorisoseurat
Keski-Suomen nuorisoseuraväen maakuntajuhlat pidettiin Keuruulla 6.-7.7.1963. Kuvassa poliisiauto, Musta-Maija, johdattaa juhlakulkuetta sunnuntaina 7.7. Keuruuntietä kohti urheilukenttää, jossa pääjuhla pidettiin. Kuvassa vasemmalla on pysäköityjä autoja ja kulkuetta katsomaan tullutta yleisöä, sekä Tikkalan kiinteistö. Kuvassa oikealla olevassa kiinteistössä on Posti ja Karhunsoutu-ravintola. Kauempana oikealla näkyy apteekin asuinrakennus.
Mustavalkoisessa kuvassa on vasemmalla etualalla Keuruun säästöpankin puinen toimirakennus ja auto matkaamassa Keuruuntietä kohti Keuruun vanhaa kirkkoa. Kuvassa on myös Valkolan uusi liikerakennus, vanha puinen Valkolan kauppa, Keuruun osuusliikkeen toimirakennus ja Tikkalan kiinteistö. Hiekkapäällysteisen Keuruuntien varteen on pysäköity autoja ja kuvassa näkyy myös jalankulkijoita.
rautatieliikenne
Keuruu -- Haapamäki
polkupyörät
moottoriajoneuvot
taksit
Haapamäen muistelupiiriläiset kertovat muistojaan Haapamäen liikenteestä, matkustamisesta ja erilaisista menopeleistä junista polkupyöriin 1930-luvulta 1960-luvulle.
kaupungintalot
kaupungit
Talvinen kuva Keuruun kaupungitalosta sivusuunnasta lumisten puiden ympäröimänä. Taivas on kellertävä ja hämärä valo saa etualan lumen sävyttymään violettiin.
Luotio, Jorma
Keuruun museo / Jorma Luotion Keuruu kuvakokoelma
Talvinen näkymä entisen Tiwi Oy:n tehtaalle
teollisuusyritykset
Talvinen näkymä veden yli entisen Tiwi oy:n lastulevytehtaan rakennuksiin. Värivalokuvassa on etualalla järveä ja järvialueen takana laaja tehdasalue. Kuvassa oikealla piipuista nousee savua tai höyryä pakkasilmaan. Rakennuksen katolla punaisin valokirjaimin kirjoitettu Tiwi. Orion luopui kemianteollisuudesta Keuruulla vuonna 1957. Keuruulle päätettiin perustaa teollisuustiloihin lastulevytehdas. Orionin tytäryhtiön nimeksi Keuruulla vakiintui vuoteen 1962 mennessä Tiwi Oy. Tiwin toiminta kehittyi ja tehdasalue laajentui nopeasti 1960-luvulla. Lastulevyllä oli kysyntää niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Vuonna 1972 Tiwin omistajaksi tuli G. A. Serlachius oy. Tiwin toiminta jatkui vuosina 1987-1990 Metsä-Serla Oy:n omistuksessa ja vuosina 1990–2006 Finnforest Oyj:n luotsaamana. Vuonna 2006 Puhos Board Oy osti lastulevytoiminnan, joka loppui Keuruulla kesällä 2007. Alueelle tuli lämpolaitostoimintaa 2000-luvulla. Historia näkyy ja kuuluu myös paikannimissä: Pappilanniemen ja Varissaaren välisen lahden nimi on keuruulaisittain yhä Tiwinlahti, vaikkei se virallinen paikannimi olekaan.
Koululaisia Kivelän vastavalmistuneen koulun pihalla
koulurakennukset
välitunnit
talvi
Koululaisia välitunnilla vastavalmistuneen Kivelän koulun pihalla.
seurakunnat
rakentaminen
arkkitehdit
rukoushuoneet
Vilppula -- Kolho
Haapamäen kirkkorakennusten vaiheita 1920-luvulta 2010-luvulle
Poikonen, Ossi
joulu
juhlaperinne
joulukoristeet
jumalanpalvelus
Kansalaisopiston Haapamäen muistelupiiri muistelee joulunviettoa 1930-luvulta aina 1970-luvulle saakka.
Keuruu--Kaleton
vuotuisjuhlat
joululaulut
Kalettoman koulun kuusijuhlaa vietettiin koulun tiloissa 19.12.1975. Ohjelmassa oli perinteisiä joululauluja, tonttuleikkejä, joulunäytelmä ja joulupukin vierailu. Juhlan päätti yhteislauluna Enkeli taivaan-virsi.
Koulumuisteluita Haapamäeltä ja Pihlajavedeltä
kansakoulu
kouluruokailu
kouluruoka
oppitunnit
Keuruun kansalaisopiston Haapamäen muistelupiiri muisteli syyskuussa 2018 kouluja ja koulunkäyntiä. Muistelijat olivat käyneet koulua Haapamäellä tai Pihlajavedellä 1940 - 1960-luvuilla.
Keuruu -- Asunta
Terttu Rajamäki kertoo muistojaan Asunnan koulusta, opettajista ja koulun tapahtumista.
Siipirataslaiva Elias Lönnrot Ahtolan satamassa
laivaliikenne
laivat
vesiliikenne
risteilyalukset
satamat
Uusi siipirataslaiva "Elias Lönnrot" rakennettiin vuonna 1986 ja vihittiin käyttöön 18.6. samana vuonna. Kuvassa näkyy laiva sivuprofiilissa Ahtolan satamassa, taustalla Keuruun kirkon torni.
kirjastot
kirjastorakennukset
nuorisotalot
Talvinen kuva vuonna 1932 valmistuneesta rakennuksesta, jossa toimi alunperin koulu. 1980-luvulla rakennuksessa toimi Haapamäen kirjasto ja nuoristotalo.
kaupunkikeskustat
ilta
Illan pimeydessä otettu kuva yläviistosta Keuruuntieltä etelästä pohjoiseen. Pitkällä valotuksella otetun kuvan keskellä Keuruuntie, jossa näkyvät pitkinä viivoina autojen etu- ja takavalot.
historia
Näkymä Keuruuntielle 1980-luvulla. Keskellä autoliikennettä, taustalla näkyy liikerakennuksia ja Keuruun kirkon torni.
tanssit
Lapinsillalle tultiin jo viime vuosisadalla katsomaan "Eliaan" tuloa ja lähtöä. Uuden "Elias Lönnrotin" kunniaksi kesällä 1986 järjestettiin ensimmäiset siltatanssit. Kuvassa etualalla selin soittamassa Keuruun pelimannit. Sillalla ihmisiä tanssimassa ja katsomassa lähestyvää "Elias Lönnrot" alusta.
puunhankinta
Keuruu--Asunta
Tekstissä Valte Kivinen muistelee Asunnan vesireitin uittoja ja uittotyötä. Alkuperäinen käsikirjoitus on päivätty 11.5.1988.
Kivinen, Valte
polttoaineet
häkäpöntöt
puuhiili
miilunpoltto
Tekstissä kerrotaan toisen maailmansodan aikaisesta polttoainepulasta ja hiilen valmistamisesta häkäponttöjä varten hiilimiilussa Pihlajaveden Karhunkylällä.
Isomäki, Pekka
Reinikka, Esko
Heinonen, Toivo
Rauhalan talo Keuruulla. Oikealla Maisi Forsman.
Kuva: Aarne Forsman
Keuruun museo / Mano Forsmanin lahjoituskokoelma
puurakennukset
puurakentaminen
Keuruun vanha kirkko talvella. kirkon katolla sekä ympäröivällä kiviaidalla lunta. Vasemmalla kirkon edessä läntinen porttihuone ja kaksi lasta seisomassa.
Forsman, Aarne (valokuvaaja)
Rautatievirkamies perheineen asuntonsa edessä Keuruulla
rautatievirkamiehet
Hieman kauempaa otetussa mustavalkoisessa kuvassa näkyy hirsirakenteinen talo ja perhe sen kuistilla.
apteekit
rakennusperintö
Keuruun apteekin rakennus mustavalkoinen valokuvan vasemmalla puolella, kuva otettu yläviistosti. Kuva halkoo hiekkatie, oikealla näkyy apteekin viereisiä rakennuksia.
parantolat
Kuuselan parantola
Tohtori Oskari Heikinheimon omistama Kuuselan parantola Keuruulla. Mustavalkoisessa kuvassa etualalla peltoa ja riukuaita, jonka takana pihaa ja isokokoinen puutalo.
ranta-alueet
Näkymä Kivelän rannasta järven yli Keuruun keskustaan. Järven toisella puolen rantaa ja peltoa. Oikealla näkyy uusi kirkko ja vasemmalla vanha kirkko.
Siipirataslaiva Elias Lönnrot tulossa Pappilan rantaan
höyrylaivat
laivamatkailu
Kuvassa vasemmalla näkyy siipirataslaiva Elias Lönnrot kauempana järvellä tulossa rantaan. Kuva otettu rannalta, jossa edessä näkyy aita ja hiekkatietä ja niiden takana rannassa ruohoa ja neljä ihmistä. Oikealla kauempana näkyy rantaa ja veneitä.
Forsman, Aarne
juhannus
urheilukilpailut
tanssilavat
Juhannuksen 1968 mainoksessa esitellään juhannusaaton tapahtumista Kassinharjun juhannustansseja ja Herpmannin poikien juhannuskisoja. Tapahtumat järjestivät Keuruun Kisailijat ja Varuskunnan kerhot.
perheet
suvut
kesänvietto
puutarhat
pihat
Mustavalkoisessa valokuvassa on Mäkisen perheen naisväkeä perheen talon puutarhassa kukkien ja kasvien ympäröiminä. Taustalla näkyy Mäkisen korjaamo ja Tarhia-järveä.
matkailukohteet
majoitustoiminta
terveysmatkat
ravintolat
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattuna keuruulainen lepokoti Seippo. Suuri hirsirakennus sijaitsi Keuruun keskustassa Loilonharjulla Tarhian rannalla kauniissa männikkömaisemassa. Lepokoti avattiin joulukuussa 1919. Sen omistivat aluksi rouva Sanni Bergroth ja sairaanhoitajatar Aini Vaula. Lepokodin vieraat rentoutuivat luonnonkauniissa ympäristössä. Lisäksi tarjolla oli terveyttä edistäviä kylpyjä ja hierontoja. 1920-luvun lopulta Seipon lepokodin omisti rouva Lahja Skogster. Tarjolla oli lääkekylpyjä, hierontaa ja makuuhalli. Matkailijoille tarjottiin terveyttä edistävää ravintoa. Myöhemmin lepokoti Seipon toiminta hiljentyi ja talo autioitui. Rakennusta ei ole enää olemassa, sillä se paloi 31.5.1974. Lähteet: Aamulehti 8.12.1929 Mikkelin sanomat 17.12.1919 Jussi Rainio, Juha Rainio: Aika kylässä. Keuruun kirkonkylästä kaupungiksi.2016.
Kuva: E. A. Brask
muistomerkit
muistolaatat
Verkkosivusto esittelee kuvin ja tekstein Keurusseudun muistomerkkejä ja muistolaattoja.
Keuruun museo
Siipiratasalus Elias Lönnrot pappilan rannassa
vesiväylät
Mustavalkoisessa kuvassa on siipiratasalus Elias Lönnrot pysähtyneenä pappilan rannassa. Vastarannalta otetussa kuvassa näkyy etualalla vettä ja kaisloja ja takana vasemmalla on näkyvissä pappilan päärakennus. Kuvan oikeassa reunassa on vanha Lapinsalmen silta. Takana oikealla näkyvät Keuruun uusi kirkko ja vanhan kirkko.
Näkymä Keuruun asemalle 1900-luvun alussa
Granholm, Bruno
Mustavalkoinen näkymä raiteiden yli Keuruun asemalle. Etualalla on junaraiteet ja oikealla hiukan tavaravaunun takaosaa. Keuruun rautatieasema otettiin käyttöön vuonna 1897. Sen on suunnitellut arkkitehti Bruno Granholm V-luokan asemapiirrustusten mukaan.
Siipiratasalus Elias Lönnrot Keuruulla pappilan rannassa
Mustavalkoisessa kuvassa on siipiratasalus Elias Lönnrot vanhan Lapinsalmen sillan rannassa. Laiva on käynnissä, sen piipusta tulee savua. Vastarannalta otetussa kuvassa vedessä on uittamalla kuljetettavia tukkeja. Rannalla näkyy ihmisiä. Takana oikealla näkyy Keuruun uusi kirkko ja vanhan kirkon torni. Elias Lönnrot liikennöi Mäntän ja Keuruun välillä vuosina 1890-1923.
rautatiekalusto
kokemuskerronta
Haapamäen muistelupiiriläiset kertovat tarinoita halkotarhasta ja siihen liittyvästä työstä.
majatalot
Untola, Algot
ravintolatyöntekijät
asuminen
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelevat Haaremia, yhtä Haapamäen puretuista rakennuksista.
jätehuolto
käymälät
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelevat jätehuoltoa ennenvanhaan.
sillanrakennus
Valtatie 23
tieliikenne
Mustavalkoisessa valokuvassa näkyy vasemmalla Lapinsalmen ylittävän maantiesillan rakennustyömaa Jyväskylän suuntaan kuvattuna. Kuva on vuodelta 1966 jolloin Valtatie 23 rakentaminen ja tulo Keuruulle muutti paljon kirkonkylän maisemaa. Kuvassa edessä näkyy rautatiesiltaa ja rautatietä.
Kuva: Varpula, Raimo
matkustajakodit
Vuonna 1963 lehtikuusia oli jo kaadettu Keuruun aseman läheltä. Valmistauduttiin valtatie 23 rakentamiseen. Talvisessa kuvassa näkyy vasemmalla Töysän Kahvi-Tupa ja tien toisella puolella Alma Piispalan pitämä matkustajakoti Torinkulma, Keuruun kirkko ja Marttamökki. Nykyään paikalla sijaitsee liikenneympyrä valohimmeleineen.
tienrakennus
Valtatie 23 on valmistunut ja avattu liikenteelle. Kuva on vuodelta 1969.
liikenne
Valtatie 23 rakennetaan vuonna 1966. Alma Piispalan matkustajakoti Torinkulmaa puretaan pois tieltä. Taustalla Keuruun vanha kirkko ja myös puurakennuksia, jotka purettiin tien rakentamisen aikana pois.
liike-elämä
Värivalokuvassa on vasemmalla puinen Kansallis-osake-pankin rakennus, joka on purettu. Paikalle valmistui nykyinen liikerakennus, jossa toimi pankeista viimeisimpänä Nordea. Seuraavana on Osuusliike Keski-Suomen toimitila, 1960-luvulla valmistuneita kerrostaloja ja vanha puinen Valkolan kauppahuone.
huoltamot
Värivalokuvassa oikealla Laila Niemiojan suunnittelema liikerakennus, jonka matalassa siipiosassa toimi mm. Osuuskassa. Toisena on Gulf-huoltamo, joka on purettu. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy Karikon kulman uusi asuin-ja liikehuoneisto.
Värivalokuva on otettu Keuruuntieltä Karikonkulmasta kohti Vanhaa kirkkoa. Vasemmalla on vuonna 1943 valmistunut Osuusliike Keski-Suomen toimitila ja sen jälkeen 1960-luvulla valmistuneita kerrostaloja, Osuuskauppa ja Tikkala. Oikealla oleva puurakennus on Ostola.
rakennuskulttuuri
Värivalokuva on otettu Keuruun keskustasta Keuruuntien alkupäästä. Kuvassa katse kiinnittyy vasemmalla olevaan puiseen Kansallispirtti-nimiseen rakennukseen, joka rakennettiin vuonna 1910 ja purettiin 1977. Tien oikealla puolella on Keuruun Osuuskaupan toimitiloja. Katukuvaan on jo ilmestynyt 1960-luvun mukanaan tuomia uusia liikehuoneistoja. Kuvassa olevat autot kertovat yksityisautoilun yleistyneen Keuruuntiellä. Samoin katuvalot ovat tulleet tien reunaan ja tie on päällystetty.
kahvilat
kioskit
martat
Värivalokuvassa on Keuruun keskustassa sijainnut Marttamökki, joka toimi kahvila-kioskina. Rakennus on nykyään purettu ja sen tilalla on liikerakennus. Taustalla näkyy tiilinen Keuruun kirkko, joka on rakennettu vuonna 1892.
Vuolle-Apiala, Ali
kirkot
miljöö
Värivalokuvassa on vuonna 1892 rakennettu Keuruun kirkko ja Marttamökki, joka toimi muun muassa kahvilana. Marttamökin viereen on pysäköity autoja.
vappu
Kuvassa Mäkisen perheen jäseniä ulkoilemassa vappuna ilmapallojen kanssa. Kuva on otettu 1960-luvun alussa Keuruulla Mäkisen rannassa.
Joulupukkeja Häkkisessä 1960-luvun lopulla
Keuruu -- Häkkinen
joulupukit
Karhu, Kalevi
Keuruun taksoituslautakunta 1960-luvulta
lautakunnat
verotus
Kuvassa 1. vas. Erkki Peräinen, 3. oik. Paavo Larmi, 2. oik. Oiva Karhu
Siellä sitten paineltiin pikku-Hakulisina kaikki
Haapamäki
hiihtäjät
hiihto
Otteita sanomalehti Keskisuomalaisen jutusta, jossa kerrottiin lukijoiden muistoja lehdessä julkaistuista vanhoista valokuvista.
Keskinen, Raija
Pohjonen, Antero
Ojala, Jaana
sota-aika
sotakokemukset
Karjala
Vuoksi
Kotiranta, Esko
Kotiranta, kari