Yksin, mutta tarinat eivät unohdu – Kukkainniemen vanha varastorakennus muistuttaa menneistä vuosikymmenistä
Keuruu
kirkonkylät
metsäteollisuus
metsäkoneet
korjaamot
Piilemä, Markku
Jukojärvi (Keuruu)
Vuorela
tulipalot
lapsuus
1930-luku
muistelu
muistot
kokemuskerronta
Pirkko Mäntysaari muistelee Vuorelan päärakennuksen tulipaloa v. 1934. Hänen isänsä oli runoilija Einari Vuorelan nuorin veli Viljo Henrik Vuorela.
Pirkko Mäntysaari (o.s. Vuorela)
joulu
joululahjat
jouluperinne
Pirkko Mäntysaari (o.s. Vuorela) muistelee ensimmäistä joululahjaansa Keuruun Jukojärvellä Vuorelassa. Hänen isänsä oli runoilija Einari Vuorelan nuorin veli Viljo Henrik Vuorela.
Kotiseudun vuoret - muistot vievät Vuorelaan
Vuorela, Einari
Löytänä, Kalle
perhesuhteet
sisarukset
runoilijat
kirjailijat
Soinne-Vuorela, Laura
Nurmela, Eino
taidemaalarit
kirjailijakodit
Mantela, Iita
Lapsuuden muistot, hetket runoilijan seurassa ja rakkaan kotiseudun maisemat piirtyvät elävinä mieleen, kun Pirkko Mäntysaari (os. Vuorela) muistelee synnyinseutuaan, perhettään ja setäänsä, runoilija Einari Vuorelaa.
Pirkko Mäntysaari (os. Vuorela)
Soile Lähdeaho
seurakunnat
leirikeskukset
Pohjoislahti
Poikonen, Ossi
Keuruu -- Haapamäki
kirkkorakennukset
rakentaminen
arkkitehdit
rautatiet
papit
rukoushuoneet
Mänttä
Vilppula -- Kolho
yhteiskoulut
Haapamäen kirkkorakennusten vaiheita 1920-luvulta 2010-luvulle
Töysä
Pyhäjärvi Vpl.
Karjala
Haapamäki (Keuruu)
Niinisalo (Kankaanpää)
sotakokemukset
sotaveteraanit
teologia
evankelinen liike
papisto
Muistokirjoituksessa Keuruun entinen kirkkoherra Ossi Poikonen kertoo kollegansa Pekka Lavasteen elämänvaiheista.
Liukon ja Häkkisen vesialueitten nuotta-appaat
Liukko
Häkkinen
Keurusselkä
nuottakalastus
Nuottakalastus on ollut yleisempää Keurusselän itäpuolisilla vesillä. Liitteenä olevassa kartassa on merkintöjä Liukon ja Häkkisen kalastuskunnan alueen nuotanvetopaikoista. Alueella harjoitetaan vieläkin nuottakalastusta lähinnä näytösluontoisesti Liukon vesillä ja Tiiriselällä Häkkisessä. Niilo Pummila oli merkinnyt karttaansa Liukon alueella vuosina 1922-1987 käytössä olleet paikat. Häkkisen nuotta-appaiden paikkoja muisteli Yhdysvaltoihin 1900-luvun alussa muuttanut Arvid Kolehma, joka oli syntynyt Kellolan torpassa Häkkisen kankaalla. Hänestä on erillinen juttu henkilögalleriassa.
Pummila, Niilo
Kolehma, Arvid
koulut
kansalaiskoulu
Värivalokuvassa on kuvattuna rakennustyömaata koulun alakerran valuvaiheessa. Betonilaudoistusta on sikin sokin lattioilla ja perustuksen ulkopuolella. Kuvan taustalla näkyy punatiilinen kansalaiskoulurakennus, mäntymetsää ja halkopinoja.
Rainio, Jussi
maatalousnäyttelyt
maatalous
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelualue, jonka läpi kulkee tie lipputankoriveineen. Ihmisiä on sankoin joukoin tiellä ja muualla alueella, jolla näkyy koneita ja telttoja. Kuvan taustalla on omakotitaloja.
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelualue, jonka vasemmassa laidassa on kaksi pitkää katosta lehmille. Taustalla näkyy rintamamiestalo ja edustalla ihmisiä kävelemässä alueen läpi halkovalla tiellä.
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelyalue, jossa Suomen liput liehuvat saloissa, ihmisiä kävelee tiellä ja toiset istuvat penkeillä.
Keuruun Säästöpankin perustamisesta 90 vuotta
pankit
Keuruun Säästöpankki
historiikit
Jussi Rainion kirjoittama Keuruun Säästöpankin historiikki kertoo pankin toiminnasta Keurusseudulla vuosina 1899-1989.
keskustat
rakennukset
rakennusperintö
koulurakennukset
Mustavalkoisessa valokuvassa on mäntyjen keskellä Keuruun Yhteiskoulun ensimmäinen toimitila. Kaksikerroksinen vaaleaksi rapattu tiilirakennus oli alun perin rakennettu armeijan kaasu- ja taisteluvälinevarikoksi 1930-luvulla. Yhteiskoulu aloitti toiminnan tilassa syksyllä 1945. Kun koulun pihassa oli rautalankoja ja ikkunoissa kaltereita, taloa alettiin pian nimittää Nuorisovankilaksi. Koulu siirtyi ahtaista tiloista uuteen yhteiskoulurakennukseen vuonna 1961. Sen jälkeen rakennuksessa toimi automaattinen puhelinkeskus. Taloa alettiin nimittää Teletaloksi.
Rainio, Jussi, kuvaaja
Lumenluontia Keuruun yhteiskoulun tontilla
kokoontumiset
talkoot
lumityöt
rakennushankkeet
oppilaat
Värivalokuvassa on iso joukko Keuruun yhteiskoulun oppilaita ja opettajia tulevan yhteiskoulun tontilla luomassa lunta. Tarkoituksena on päästä mahdollisimman nopeasti rakentamaan tontille uutta koulua. Kuva on otettu maaliskuussa 1960. Uusi koulurakennus valmistui kevätlukukauden alkaessa vuonna 1961.
puut (kasvit)
talvi
1960-luku
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattu Keuruun yhteiskoulun tontti talvella. Tontilla kasvaa paljon mäntyjä. Puiden ympärillä on lautoja. Keskellä kuvaa seisoo lapsi katselemassa ylös kohti puiden latvoja. Keuruun yhteiskoulun rakentaminen alkoi keväällä 1960. Koulu otettiin käyttöön alkuvuonna 1961.
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattu Keuruun yhteiskoulun tonttia talvella. Kuvassa on paljon mäntyjä ja kuvassa takana näkyy talo. Edessä olevan männyn ympärillä on lautoja. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa vuonna 1960. Koulu valmistui vuonna 1961.
Värivalokuvassa on Keuruun yhteiskoulun rakennustyömaata sen alkuvaiheessa. Kuvassa näkyy puisia tukirakenteita ja muurattuja tiilirakenteita. Etualalla on kuljetuskärryt. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Koulu otettiin käyttöön vuonna 1961.
rakennustyömaat
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattu Keuruun yhteiskoulun rakennustyömaata sen valuvaiheessa. Kuvassa näkyy puisia valurakenteita. Kuvassa takana näkyy kirkonkylän kansakoulu eli puukoulu. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentamaan keväällä 1960. Se valmistui vuonna 1961.
Sisäkuva Keuruun yhteiskoulusta rakennusajalta
interiöörit
Värivalokuvassa on Keuruun yhteiskoulun rakenteilla oleva koulun sali. Salin lattialla on puutavaraa. Salissa seisoo lapsi katsomassa kohti ikkunoita. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Koulu valmistui vuonna 1961.
Talkoot Keuruun yhteiskoulun tontilla maaliskuussa 1960
Värivalokuvassa on ihmisiä lapioimassa lunta Keuruun yhteiskoulun tontilla maaliskuussa 1960. Tarkoitus on päästä mahdollisimman nopeasti rakentamaan uutta koulua. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Se valmistui vuonna 1961.
Kirjailijavieraita Jukojärven Rajan talossa 1900-luvun alussa
Keuruu -- Jukojärvi
suomen kieli
majoitustoiminta
Cajander, Paavo
Linnankoski, Johannes
Raja, Maija
Raja, Ritva
majoitus
ruotsinkieliset
Sälli
seurantalot
pienviljelijät
Sällin pienviljelijäinyhdistyksen talon vaiheita.
Rajala, Matti
Pihlajavesi (kunta)
koulunkäynti
hiihto
leikit
laskiainen
kansakoulu
Keuruu -- Asunta
Terttu Rajamäki kertoo muistojaan Asunnan koulusta, opettajista ja koulun tapahtumista.
Rajamäki, Terttu
Runoilijan ja lausujan kohtaamisia muistojen kätköistä
Soinne, Laura
muistelmat
oppaat (ammatit)
lausujat
runot
Keuruulainen Terttu Rajamäki kertoo kohtaamisistaan runoilija Einari Vuorelan ja kirjailija Laura Sointeen kanssa, kokemuksistaan Vuorelan runojen lausujana ja työstään Vuorelan kirjailijakodin oppaana.
Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Rapo, Sylvi
talvisota
sota-aika
kotirintama
sotilaat
sankarivainajat
Keuruu -- Pohjoislahti
Keuruu -- Kaleton
tanssit
Keuruun Vähäkirkon kellojen vaiheita ja yrityksiä löytää kadonnut kirkonkello.
kirkonkellot
Herpmanin pojat
lionsjärjestöt
tarinat
Puhe Veteraanipuiston kellotapulin paljastamistilaisuudessa
Rasi, Jussi
kansansoittajat
pelimannimusiikki
Haapamäki
Reijonen, o.s. Aho, Riitta
Keuruu--Lankkua
Mietteitä 30-40 vuoden jälkeen Keuruun Kansalaisopiston opintopiireistä
kansalaisopistot
harmonikka
kansanmusiikki
Reijonen, Riitta
Pelimannipiirin alkuvaiheita Keuruun kansalaisopistossa
musiikki
iskelmät
Keuruu-aihe
Luettelo Keuruun pelimannien ohjelmistossa olevista paikkakuntaan liittyvistä lauluista sekä muista kappaleista, joissa Keuruu on mainittu.
Pelimannimuistoja esiintymismatkoista Tukhomaan ja Helsinkiin 1970-luvulla
laivaliikenne
Finlandia-talo
Nuoren Riitta Ahon (nyk. Reijonen) päiväkirjamerkintöjä ensimmäisestä ulkomaan matkasta pelimannien seurassa Tukholmaan vuonna 1975 ja seuraavana vuonna Helsinkiin.
Tietoja Keuruun kansansoittokilpailuista ja kooste Keurusseudun pelimanneista.
Keuruu--Asunta
talonpojat
valtiopäivämiehet
kirkko
Esitelmä Keuruun kansalaisopistossa 26.9.2017 luentosarjassa Miehiä ja naisia teiden nimien takana.
Riihimäki, Lea
Vesterinen, Liisa
Riihimäki, Lea 2004. Talonpoika ja valtiopäivämies Juho Riihimäki. Keuruskopio 2004.
elokuva-ala
Kassila, Matti
elokuvahistoria
Elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja Matti Kassila (1924-2018) oli Suomen elokuvataiteen merkittävimpiä vaikuttajia. Hänet muistetaan etenkin Mika Waltarin dekkareihin perustuvista Komisario Palmu -elokuvista ja kirjallisuusklassikkojen filmatisoinneista. Matti Kassila syntyi Keuruun Haapamäellä 1924. Herätteen teatterialalle hän sai sotakesänä 1943 Keuruulla kuvatusta Vaivaisukon morsiamesta. Tie ohjaajaksi kulki Varkauden Työväen Näyttämön ja Helsingin Kansanteatterin kautta. Linkin takana olevassa verkkonäyttelyssä kerrotaan laajasti Kassilan elämästä, työstä ja tuotannosta. Teksti on alun perin kirjoittettu Keuruun museon Matti Kassila - ohjaaja omalla maallaan -näyttelyyn, joka oli esillä Keuruun museossa vuonna 2007.
Rokkonen, Hanne
Hakkarainen, Maarit
Vääriskoski, Orvokki
isoviha
sissit
1700-luku
muistitieto
Herpman, Juhana
Herpman, Gabriel
Herpman, Kustaa
Keuruun museon verkkonäyttely Herpmanin pojat - isoviha Keuruulla vie lukijan 300 vuoden taa aikaan, jolloin Keuruun kirkkoherra Yrjö Herpmanin ylioppilaspojat, Gabriel, Juhana ja Kustaa, ryhtyivät isovihan melskeissä sisseiksi. Pojat kuolivat taistelussa loppuvuonna 1715, mutta heidän maineensa jäi elämään. Näyttelyssä esille pääsevät myös poikien henkilöhistoria ja isovihan karut vaiheet. Näyttely pohtii Herpmanin poikien sankaruutta ja kertoo muistitiedon kuljettaman tarinan muutoksista.
Keuruun Museon tuottama verkkonäyttely Keuruun vanhan kirkon historiasta ja vaiheista sekä elämästä 1700-luvun Keuruulla.
teollisuus
kemianteollisuus
lastulevyteollisuus
tehtaat
Varissaari
lämpövoimalat
Orion
Varissaaren Puu ja Metalli Oy
autoliikkeet
autokoulut
Leikola, Erkki
Leikola, Albert
Niemioja, Laila
Talvisodan aikana Orionin lääketehdas siirsi toimintojaan Keuruulle. 1940-luvulla Varissaareen rakennettiin tehdasalue kemianteollisuutta varten. Siitä alkoi tärkeä luku keuruulaisen teollisuuden historiassa.
peruskoulun ala-aste
kouluruokailu
kouluruoka
opettajat
1950-luku
Haapamäen ala-aste valmistui vuonna 1956. Useat sukupolvet ehtivät saada oppia rakennuksessa, joka jäi pois koulukäytöstä vuonna 2014.
Tarhia
Malmsten
Damsten
Saxen
leipomot
parantajat
Äkkilän talon monia vaiheita Tarhian rannalla.
Ruusila, Liisa
Pohjoislahden koulun vaiheita : 1869 - 1888 - 1988
alakoulu
kouluhistoriikit
Opettaja Liisa Saarisen kirjoittama Pohjoislahden ala-asteen satavuotishistoriikki. Teos on alun perin julkaistu monisteena. Valokuvassa Pohjoislahden kansakoulun luokat 3-4 ja osa 5. luokan oppilaista lukuvuonna 1957-58. Oikeassa reunassa historiikin kirjoittaja, opettaja Liisa Saarinen. Kuva on osa historiikin kuvitusta, joka sisältää muitakin koulukuvia eri vuosikymmeniltä.
Saarinen, Liisa
valokuvaajat
suojeluskunnat
Eenok Lahti oli puutyönopettaja ja kyläkuvaaja. Kuvassa hän on suojeluskuntapuvussa. Hän kuului Pihlajaveden suojeluskuntaan ja oli Pihlaisselän pohjoispuolen alueen johtavia henkilöitä. Suojeluskunnan toimintan tapahtui pääasiassa Pihlajaveden Asemankylällä, jossa oli ampumarata ja tilat kokoontumista varten.
Saarinen, Matti
Juhla Pihlaja - Sata vuotta Pihlajavettä -tapahtuma Pihlajaveden seurakuntatalolla
kirkkoherrat
opintokerhot
kerhotoiminta
äitienpäivä
raittiuskasvatus
retket
Kolmekymmentä vuotta kielenopiskelua Kokinmäessä
kielet
englannin kieli
opiskelu
pappilat
Salo, Paulus
Andersson, Päivi. Pöyhölän historia. Nuorten keskus.
Helin, Jukka. Pöyhölä -kappale elävää historiaa. Keuruun Joulu. http://digi.kirjastot.fi/files/original/52e089036000c0bc8a69c3c52ee4e142.pdf
Jokipii, Mauno& Nissilä, Viljo & Orkamo, Irma 1990: Vanhan Ruoveden historia. 1, 2, Liiteosa. Vanhan Ruoveden historiatoimikunta.
Keuruun museo. Verkkonäyttely: Herpmanin pojat - Isoviha Keuruulla. https://www.keuruunmuseo.fi/index.php/naeyttelyt/verkkonaeyttelyt/153-herpmanin-pojat-isoviha-keuruulla
Kymmenen maan tyttäriä Keuruulla. Suomen Kuvalehti nro 28 ja 30, 1931.
Lehtonen, Lauri. Operaatio Stella Polaris. Elso-kilta. www.elsokilta.net/index.php?page=artikkeli3
Leikola, Juhani 2013: Pöyhölä ja sen riihi. Keuruun Joulu 2013. Lions Club Keuruu.
Salo, Paulus 2015: Kivimannilan suku Pöyhölässä. Henkilöhaastattelu, 2015.
Suomen sukututkimusseura: Pappisluettelo, Keuruu. http://hiski.genealogia.fi/seurakunnat/srk?CMD=PRIESTS&ID=197&TYPE=HTML&LANG=FI
Wikipedia, vapaa tietosanakirja. https://fi.wikipedia.org/wiki/Kustaa_Vaasa
Wikipedia, vapaa tietosanakirja: Savolaisten asutusliike. https://fi.wikipedia.org/wiki/Savolaisten_asutusliike
Multia
Salonen, Helga
Jukola, Oili
Jämsänkoski
lotat
maanpuolustusjärjestöt
jatkosota
Lapin sota
sotasairaalat
Helsinki
1940-luku
Kaleton (Keuruu)
viestintä teknisen toteutustavan mukaan
Riitta Salonen muistelee sodan aikaisia tehtäviään toimisto- ja viestintälottana.
Salonen, Riitta
Keuruu -- Häkkinen
metsästys
Esa Salovius pohtii sitä, miten hänestä tuli metsästäjä ja muistelee lapsuutensa jännittävää metsästyskokemusta.
Salovius, Esa
kylät
historia
asutushistoria
työväentalot
Saukkola, Kalevi
Lehtiartikkeli vuodelta 1960. Niilo Lamminmäki: Karhulankylä ,Keuruun joulu 1973. Esko Reinikalle erityiskiitokset Pöytäkankaan uudistilan syntyvaiheita koskevista tiedoista. Kauko Autiolle erityiskiitokset Karhunkylän syntyä ja kehitystä koskevista tiedoista. Kalle Kuusimäki:Mitä Karhulan vintiltä löytyi, Aisapuu 2/2014
Karhunkylä
Artikkeli kertoo Pihlajaveden Karhunkylän työväentalon rakentamisesta vuosina 1908-1909 sekä talon toiminnasta. Kuvituksena on kaksi luultavasti 1920-luvulla otettua valokuvaa talosta sekä työväenyhdistyksen toimijoista. Artikkeli on alun perin julkaistu Aisapuu-lehdessä nro 4/2006.
siirtoväki
Valkjärvi
perheet
Savolainen, Aura
Asunta
Valkeeniemi
saaret
eläinlääkärit
Kunnaneläinlääkärinä Keuruulla vuosikymmenet toiminut Vilho Sihvo muistelee uransa varrella sattuneita tapauksia, jolloin pääsy maatiloille oli joskus haastellista.
Sihvo, Vilho
Riihon Majatalo - kyläkoulusta kaikki alkoi
Keuruu -- Riiho
yritykset
maatilat
majatalot
Siljander, Anna Maria
Siltanen, Kirsti
murteet
evankeliumit
Elli Simolan Keuruun murteelle kääntämä jouluevankeliumin teksti. Evankeliumia on luettu ainakin koululaisten joulukirkossa 1990-luvulla, luultavasti muissakin tapahtumissa.
Simola, Elli
Keuruu -- Valkealahti
tietäjät
sairaalat
kokemukset
sairaanhoitajat
lääkärit
potilaat
hoitosuhde
Jyrki Sinervä (1915 - 1998) kirjoitti Keuruun vanhasta sairaalasta ja sen henkilökunnasta kertovan runon ilmeisesti ennen Keuruun uuden sairaalan valmistumista vuonna 1959. Hän käytti nimimerkkiä potilas nro 545.
Sinervä, Jyrki
Keuruu -- Liesjärvi
tanssilavat
Sipponen, Esko
Sipponen, Sirkka
kuolema
sukulaiset
Tarja Sipposen muistelu sairaanhoitaja Sirkka Sipposesta, joka työskenteli Keuruun kunnansairaalassa osastonhoitajana 1947-1951.
Sipponen, Tarja
Kulki se posti ennenkin – Postin historiaa Keuruulla
posti
postiliikenne
postityöntekijät
postipalvelut
näytelmät
komediat
Laura Sointeen kolminäytöksinen ilottelu vuodelta 1931.
Digitoidun version julkaisuun Keuruun Veräjä-verkkopalvelussa on saatu lupa Laura Sointeen oikeudenhaltijalta.
näytelmäkirjallisuus
farssit
lesket
kihlaus
piiat
isännät
väärinkäsitykset
Laura Sointeen kaksinäytöksinen farssi vuodelta 1929.
näyttelijät
teatteriryhmät
Laura Sointeen yksinäytöksinen huvinäytelmä vuodelta 1964.
avioparit
työ
palvelusväki
Laura Sointeen 1-näytöksinen huvinäytelmä vuodelta 1964.
karjalaiset
karjalaisuus
äidit
tyttäret
rengit
morsiamet
häät
petos
Laura Sointeen kolminäytöksinen karjalaisaiheinen kansannäytelmä vuodelta 1939.
satunäytelmät
salaisuudet
noidat
merimiehet
vangit
prinssit
kuninkaalliset
valloitus
Laura Sointeen 4-näytöksinen satunäytelmä vuodelta 1923.
kirjeenvaihto
kirjeet
avioliitto
ilmoitukset (tiedotteet)
Laura Sointeen yksinäytöksinen huvinäytelmä vuodelta 1948.
Laura Sointeen huvinäytelmä vuodelta 1949.
valokuvaus
valokuvausvälineet
Laura Sointeen huvinäytelmä vuodelta 1933.
kosinta
vedonlyönti
lastennäytelmät
juhlat
Laura Sointeen koululaisnäytelmiä vuodelta 1927. Sisältää näytelmät Suuri aarre, Huono pää, Matin ja Maijan joulukuusi, Vuorenpeikon parta ja Kukko ja kana
kaunokirjallisuus
romaanit
suomenkielinen kaunokirjallisuus
rakkausromaanit
rakkaus
rakastuminen
aateli
nuoret aikuiset
ihmissuhteet
sosiaaliset normit
Laura Sointeen vuonna 1954 ilmestynyt romaani.
isättömyys
vaivaistalot
tytöt
sosiaaliset suhteet
kehitysromaanit
kirjeromaanit
suomenkielinen kirjallisuus
vanhempi-lapsisuhde
mustasukkaisuus
seurustelu
aviottomat lapset
köyhyys
ystävyys
minäkertoja
sadut
lastenkirjallisuus
peikot
prinsessat
suutarit (ammatit)
jättiläiset
partiolaiset
Keurusseudun partiolippukunnat ja niiden toimintaa.
Soutolahti, Satu
Metsälä, Mika
Haapamäen Lottien vaiheita sanoin ja kuvin
järjestötoiminta
ilmavalvonta
Sulkava, Raija
Elämää Haapamäen vanhassa Yhteiskoulussa, I 1907-1947 ja II 1948-1966
Raija Sulkavan vuosina 2002-2007 keräämä aineisto.
paikallislehdet
sanomalehdet
Raija Sulkavan keräämää aineistoa Haapamäeltä. Aiheina muun muassa Haapamäen urheilukenttä ja urheilutoiminta, rantaelämä, seudun metsätyömaat, kauppaliikkeet, Haapamäen Suoja, Asutusliiton kokous, Veikko Hakulinen, reserviläiset ja rautatieläiset. Aineistolähteinä ovat olleet Kalle Ritokankaan ottamat valokuvat sekä Keuruu-Multia-Pihlajavesi -lehden ja SuurKeuruun Sanomien lehtileikkeet.
Suomen Kulttuurirahaston perustamiskeräyskirjat Keuruulta
kulttuurijärjestöt
kulttuuri
kirjat
lahjoitukset
keräys
Suomen Kulttuurirahasto sai alkunsa nuorten yliopistolaisten keskuudessa, jossa syntyi ajatus suomalaisen kulttuurin ja tieteen tukemisesta vastapainoksi ruotsinkielisen kulttuurin vahvalle asemalle. Alullesaattajiin lukeutuivat mm. L. A. Puntila, Martti Haavio, Lauri Hakulinen, Urho Kekkonen, Yrjö Reenpää, Tyko Reinikka, Ilmari Turja. Vuonna 1937 Suomen Kuvalehdessä oli artikkeli, jossa ajatus Kulttuurirahaston perustamisesta julkistettiin ensimmäisen kerran. Ajatus tahdottiin toteuttaa viivytyksettä ja Kalevalan päivänä 28.2.1937 perustettiin Suomen Kulttuurirahaston Kannatusyhdistys. Varoja se sai yksityisten henkilöiden lahjoituksista, testamenteista ja kansalaiskeräyksestä. Ajatus koko kansan Kulttuurirahastosta levisi 30 000 kansakoululaisen suorittaman kansalaiskeräyksen välityksellä vuonna 1938 koko maahan. Kaikkiaan 170 000 suomalaista osallistui perustamiskirjakeräykseen. Oheisen linkin takaa löydät sivuston keuruulaisita lahjoittajista. Hakutoimintoa käyttämällä löydät niitä myös muualta maastamme. Suomen Kulttuurirahaston sivuilta voit lukea myös lisää keräyksestä ja rahaston toiminnasta.
Suomen Kulttuurirahasto
Pihlajaveden seurakunnan historia vuoteen 1900
suvut
tilat
köyhäinhoito
Suominen, V(äinö) I(lmari)
koulu
lapset (ikäryhmät)
rangaistukset
autot
Tarinapiiri
ruokakulttuuri
ruokatalous
pontikka
Keuruu -- Tiusala
jumalanpalvelus
Keuruun vanha kirkko
rautatieasemat
rautatieläiset
Pihlajavesi -- Karimo