Keuruu
kaupungit
taajamat
autoliikenne
historia
1980-luku
Näkymä Keuruuntielle 1980-luvulla. Keskellä autoliikennettä, taustalla näkyy liikerakennuksia ja Keuruun kirkon torni.
Luotio, Jorma
Keuruun museo / Jorma Luotion kuvakokoelma
kaupunkikeskustat
ilta
Illan pimeydessä otettu kuva yläviistosta Keuruuntieltä etelästä pohjoiseen. Pitkällä valotuksella otetun kuvan keskellä Keuruuntie, jossa näkyvät pitkinä viivoina autojen etu- ja takavalot.
Keuruun museo / Jorma Luotion Keuruu kuvakokoelma
Haapamäki (Keuruu)
koulurakennukset
talvi
1930-luku
kirjastot
kirjastorakennukset
nuorisotalot
Talvinen kuva vuonna 1932 valmistuneesta rakennuksesta, jossa toimi alunperin koulu. 1980-luvulla rakennuksessa toimi Haapamäen kirjasto ja nuoristotalo.
Siipirataslaiva Elias Lönnrot Ahtolan satamassa
laivaliikenne
laivat
vesiliikenne
Keurusselkä
kirkkorakennukset
risteilyalukset
satamat
Uusi siipirataslaiva "Elias Lönnrot" rakennettiin vuonna 1986 ja vihittiin käyttöön 18.6. samana vuonna. Kuvassa näkyy laiva sivuprofiilissa Ahtolan satamassa, taustalla Keuruun kirkon torni.
koulut
kansakoulu
Keuruu -- Asunta
Terttu Rajamäki kertoo muistojaan Asunnan koulusta, opettajista ja koulun tapahtumista.
Rajamäki, Terttu
Koulumuisteluita Haapamäeltä ja Pihlajavedeltä
Keuruu -- Haapamäki
Pihlajavesi (kunta)
kouluruokailu
kouluruoka
oppitunnit
1940-luku
1950-luku
1960-luku
Keuruun kansalaisopiston Haapamäen muistelupiiri muisteli syyskuussa 2018 kouluja ja koulunkäyntiä. Muistelijat olivat käyneet koulua Haapamäellä tai Pihlajavedellä 1940 - 1960-luvuilla.
Keuruu--Kaleton
vuotuisjuhlat
juhlaperinne
joululaulut
jouluperinne
joulu
1970-luku
Kalettoman koulun kuusijuhlaa vietettiin koulun tiloissa 19.12.1975. Ohjelmassa oli perinteisiä joululauluja, tonttuleikkejä, joulunäytelmä ja joulupukin vierailu. Juhlan päätti yhteislauluna Enkeli taivaan-virsi.
joulukoristeet
jumalanpalvelus
Kansalaisopiston Haapamäen muistelupiiri muistelee joulunviettoa 1930-luvulta aina 1970-luvulle saakka.
Haapamäen muistelupiiri
seurakunnat
rakentaminen
arkkitehdit
rautatiet
papit
rukoushuoneet
Mänttä
Vilppula -- Kolho
yhteiskoulut
Haapamäen kirkkorakennusten vaiheita 1920-luvulta 2010-luvulle
Poikonen, Ossi
Koululaisia Kivelän vastavalmistuneen koulun pihalla
välitunnit
Koululaisia välitunnilla vastavalmistuneen Kivelän koulun pihalla.
Talvinen näkymä entisen Tiwi Oy:n tehtaalle
tehtaat
lastulevyteollisuus
Varissaari
teollisuus
teollisuusyritykset
Talvinen näkymä veden yli entisen Tiwi oy:n lastulevytehtaan rakennuksiin. Värivalokuvassa on etualalla järveä ja järvialueen takana laaja tehdasalue. Kuvassa oikealla piipuista nousee savua tai höyryä pakkasilmaan. Rakennuksen katolla punaisin valokirjaimin kirjoitettu Tiwi. Orion luopui kemianteollisuudesta Keuruulla vuonna 1957. Keuruulle päätettiin perustaa teollisuustiloihin lastulevytehdas. Orionin tytäryhtiön nimeksi Keuruulla vakiintui vuoteen 1962 mennessä Tiwi Oy. Tiwin toiminta kehittyi ja tehdasalue laajentui nopeasti 1960-luvulla. Lastulevyllä oli kysyntää niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Vuonna 1972 Tiwin omistajaksi tuli G. A. Serlachius oy. Tiwin toiminta jatkui vuosina 1987-1990 Metsä-Serla Oy:n omistuksessa ja vuosina 1990–2006 Finnforest Oyj:n luotsaamana. Vuonna 2006 Puhos Board Oy osti lastulevytoiminnan, joka loppui Keuruulla kesällä 2007. Alueelle tuli lämpolaitostoimintaa 2000-luvulla. Historia näkyy ja kuuluu myös paikannimissä: Pappilanniemen ja Varissaaren välisen lahden nimi on keuruulaisittain yhä Tiwinlahti, vaikkei se virallinen paikannimi olekaan.
kaupungintalot
Talvinen kuva Keuruun kaupungitalosta sivusuunnasta lumisten puiden ympäröimänä. Taivas on kellertävä ja hämärä valo saa etualan lumen sävyttymään violettiin.
rautatieliikenne
rautatieläiset
polkupyörät
pyöräily
moottoriajoneuvot
taksit
Haapamäen muistelupiiriläiset kertovat muistojaan Haapamäen liikenteestä, matkustamisesta ja erilaisista menopeleistä junista polkupyöriin 1930-luvulta 1960-luvulle.
kirkonkylät
rakennukset
keskustat
autot
pankit
myymälät
Mustavalkoisessa kuvassa on vasemmalla etualalla Keuruun säästöpankin puinen toimirakennus ja auto matkaamassa Keuruuntietä kohti Keuruun vanhaa kirkkoa. Kuvassa on myös Valkolan uusi liikerakennus, vanha puinen Valkolan kauppa, Keuruun osuusliikkeen toimirakennus ja Tikkalan kiinteistö. Hiekkapäällysteisen Keuruuntien varteen on pysäköity autoja ja kuvassa näkyy myös jalankulkijoita.
Varpula, Raimo
kulkueet
poliisiajoneuvot
nuorisoseurat
Keski-Suomen nuorisoseuraväen maakuntajuhlat pidettiin Keuruulla 6.-7.7.1963. Kuvassa poliisiauto, Musta-Maija, johdattaa juhlakulkuetta sunnuntaina 7.7. Keuruuntietä kohti urheilukenttää, jossa pääjuhla pidettiin. Kuvassa vasemmalla on pysäköityjä autoja ja kulkuetta katsomaan tullutta yleisöä, sekä Tikkalan kiinteistö. Kuvassa oikealla olevassa kiinteistössä on Posti ja Karhunsoutu-ravintola. Kauempana oikealla näkyy apteekin asuinrakennus.
autoilu
sillat
autoilijat
Mustavalkoisessa kuvassa autoilija Heikki Soininen seisoo Keuruulla Lapinsalmen sillalla autonsa vieressä tammikuussa 1930. Taustalla näkyy oikealla rautatiesilta ja vasemmalla Keuruun vanha kirkko.
Kuvaaja tuntematon
Autoilija Niilo Rauhala uuden autonsa kanssa Melonsaaressa.
Atlantin takainen hyvän tahdon lähettiläs Isabel Foye ja Keuruu
avustustoiminta
pula-ajat
Pennsylvanialaisen maantiedon opettajan Isabel Foyen (1913–1999) suuri sydän ja hyvä tahto toivat kaivattua apua sodanjälkeistä pula-aikaa eläneelle Keuruulle ja Suomelle. Vuonna 1947 nuori amerikkalainen opettaja Isabel Foye lähetti Valittujen Palojen vuosikerran lahjaksi annettavaksi yhdelle henkilölle Suomessa ja Japanissa. Suomessa tilauksen vastaanottajaksi valikoitui satunnaisesti keuruulainen arkkitehti Laila Niemioja, joka lahjasta hämmästyneenä lähetti Isabel Foyelle kiitoskirjeen. Kiitoskirjeestä alkoi heidän välillään kirjeenvaihto, joka laajeni lämpimäksi ystävyydeksi. Niemiojan kirjeet elämästä sodanjälkeisessä Suomessa herättivät ikätoveri Isabelin auttamishalun, joka tuli saamaan poikkeuksellisen laajat mittasuhteet. Jo toisessa kirjeessään Laila Niemiojalle maantietoa opettanut Isabel Foye kirjoittaa kertovansa oppilailleen Suomesta ja niistä raskaista vaikeuksista, joita suomalaisilla tuohon aikaan oli. Hän myös pyytää lupaa auttaa Niemiojan perhettä ja lähettää postitse heille joitakin tarvikkeita. Ensimmäisen paketin jälkeen paketteja saapui Suomeen lukuisia. Isabel Foye organisoi koulussaan ensimmäiset keräykset, joiden tuloksena Keuruulle lähetettiin mm. vaatteita ja ruokatarvikkeita. Laila Niemioja vei paketteja Keuruulla niitä eniten tarvitseville, erityisesti Keuruulle muuttaneille evakkoperheille, jotka olivat menettäneet sodassa kaiken omaisuutensa. Niemioja lähetti Isabel Foyelle apua tarvitsevien perheiden osoitteita, jotta apu menisi suoraan perille. Isabel Foyen auttamisen halu ja avustustoimet olivat laajuudessaan poikkeuksellisia. Sodanjälkeisten vuosien aikana Isabel Foye järjesti useita avustuskeräyksiä kotikaupungissaan Pennsylvanian Girardissa ja sen lähistöllä. Näiden keräysten tuloksena hän lähetti yli toista sataa avustuspakettia Suomeen. Amerikan paketteja meni Keuruun lisäksi mm. lastenkotiin Lappeenrantaan sekä Helsinkiin, Lahteen, Kajaaniin ja Paltamoon. Paketit sisälsivät mm. vaatteita, ruokaa, makeisia ja lääkkeitä, joita Isabel Foye hankki myös omalla kustannuksellaan. Isabel Foyesta tuli suuri Suomen ystävä ja hän vieraili Suomessa lukuisia kertoja. Ensimmäistä kertaa Foye matkusti Suomeen ja Keuruulle Niemiojan perheen kutsumana kesällä 1948. Kahden kuukauden vierailunsa aikana hänestä tuli myös perheen tyttären, Liisa Isabelin kummitäti. Suomessa olleessaan hän ja Laila Niemioja matkustivat Lappiin ja Pohjois-Norjaan yhdessä 17 helsinkiläisen naisarkkitehdin ryhmän kanssa. Matka oli opintomatka, jolla tutustuttiin Lapin jälleenrakentamiseen. Matkan aikana Foye näki omin silmin Lapin hävityksen. Foyen matkastaan kirjoittama laaja artikkeli julkaistiin Yhdeysvalloissa Journal of Geography -lehdessä 1949. Artikkelissaan Foye kuvaa saksalaisten jälkeensä jättämää Lapin tuhoa ja kertoo Suomen luonnosta, elinoloista ja saamelaisten elintavoista. Isabel Foyeen tekivät erityisen vaikutuksen suomalaisten sodanjälkeinen jälleenrakennustahto ja raskas sotavelkataakka, jota kaikesta huolimatta hoidettiin kunnialla. Matkansa jälkeen Isabel Foye teki Yhdysvalloissa Suomea tunnetuksi kirjoittamalla artikkeleita useisiin sanoma- ja aikakauslehtiin. Hän oli pidetty puhuja, joka luennoi kotiosavaltionsa eri kaupungeissa Suomesta ja matkoistaan. Foye välitti luennoillaan ja artikkeleillaan positiivista kuvaa sekä ajantasaista tietoa amerikkalaisille tuntemattomasta ja kaukaisesta maasta. Käsitellessään oppitunneillaan Girard'issa Suomea, hän käytti usein kansallispukua, jonka oli saanut lahjaksi Laila Niemiojalta. Isabel Foyen laaja hyväntekeväisyystoiminta herätti huomiota myös Suomessa. Häntä haastateltiin lehtiin, joissa kerrottiin hänen poikkeuksellisen lämpimästä suhteestaan Suomeen ja siitä, miten hän vierailuillaan oppi uimaan, soutamaan, saunomaan ja juomaan kahvia. Isabel Foye oli aktiivinen hyväntekijä ja mukana monessa, mm. Punaisen Ristin toiminnassa. Hänen ennakkoluulottomuudestaan ja suuresta sydämestään kertoo se, että hän adoptoi ja kasvatti Vietnamin sodasta pelastuneen vietnamilaisen perheen orvoksi jääneet lapset. Moni keuruulainen suku muistaa edelleen lämmöllä Foyen avun. Lea Keskinen o.s. Syrjä muistelee Foyen lähettämää avustuspakettia: ”Siinä paketissa oli vaatteita meille isommille lapsille ja vauvan vaatteita, joista tämä nuttu on säilynyt tähän päivään asti. Amerikan paketissa oli myös itkevä nukke, se oli vaaleahiuksinen amerikkalaisen näköinen. Vauvan nutusta Pirkko-siskoni kertoi, että se oli meidän sisarussarjan nuorimman nuttuna (meitä on 10 lasta). Myös Pirkon neljä lasta on pitänyt sitä vauvana 1960-70-luvulla. Siitä nutusta otettiin mallia ja Pirkko teki omille lapsilleen samanlaisia lisää.” Foyen avustuspakettien myötä pula-ajan lapset Keuruulla saivat iloa lelujen ja makeisten muodossa ja kulkeutui jopa siihen aikaan eksoottinen banaanikin Keuruulle. Kiitoksena paketeista Laila Niemioja lähetti Isabel Foyelle lahjaksi useita isänsä taideteoksia. Pennsylvaniassa on todennäköisesti vielä tänäkin päivänä Laila Niemiojan isän, taiteilija Toivo Gideon Tuhkasen maalaamia suomalaisia maisemia Kolilta ja Vuokatista. Lähteet: Ahto Niemiojan arkisto Ahto Niemiojan tiedonannot 11.9. ja 19.12.2018 Jarmo Ruhasen verkkosivuilla oleva aineisto Isabel Foyesta
Lammi, Teija
pankkiala
Kuvassa on Keuruun Säästöpankin toimirakennus, joka valmistui vuonna 1975. Rakennuksen on suunnitellut jyväskyläläinen Arkkitehtitoimisto Murtosaari ja Vuorela. Rakennus purettiin toukokuussa 2024. Pankki alkoi toimia tiloissa kesäkuussa 1975. Kiinteistö Oy Keuruun Säästökeskus rakennettiin Keuruun keskustaan puisen liiketalon, Jalosen talon paikalle. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1974. Liikekeskuksessa oli myös muita toimitiloja ja asuinhuoneistoja. Pankki muutti uuteen toimitilaansa kirkonraitin toiselta puolelta.
rakennettu ympäristö
Kuvassa on vuonna 1975 Keuruun keskustaan valmistunut kiinteistö Oy Säästokeskus. Rakennuksessa sijaitsi tuolloin Keuruun Säästöpankin toimitilat ja paivittäistavaraliike Torimarket. Rakennus purettiin toukokuussa 2024.
kirjailijat
runoilijat
päiväkirjat
kirjeet
sukututkimus
mielenterveys
kuvataiteilijat
omakustanteet
Eija Junno-Pihlainen ( s. 1959) on lahjoittanut Keuruun seudun kotiseutuarkistoon vuodesta 2008 lähtien henkilökohtaiseen ja julkiseen elämäänsä liittyvää arkistoaineistokokonaisuutta, joka sisältää päiväkirjoja, kirjeitä, kirjoituksia, runoja, taidetta, valokuvia ja asiapapereita, sekä omakustanneruno- ym. kirjoja. Arkistoaineisto soveltuu elämäkerta-, suku-, taide-, kirjoittamisen-, ja kirjallisuuden-, sekä mielenterveyden-, ym. -tutkijoitten käyttöön. Arkiston laajuus on noin 6 hyllymetriä. Arkistoa koskee käyttörajoitus.
Junno-Pihlainen, Eija
metsätyö
liikenneonnettomuudet
Tauno Kuoppala kertoo talviautoilun haasteista ja siitä, mitä tapahtui eräänä talvisena iltana matkalla Kalikan kämpälle 1940-1950-lukujen vaihteessa.
Kuoppala, Tauno
kuorma-autonkuljettajat
kuorma-autot
polttoainehuolto
Nieminen, Yrjö
Tauno Kuoppala kertoo tarinan siitä, millaisia haasteita voi tuoda kuorma-autoilijalle polttoaineena käytettävien halkojen lastaaminen.
ikkunat
vuodenajat
lämpö
Tauno Kuoppala kertoo, miten ennen vanhaan huollettiin asuinrakennusten ikkunoita eri vuodenaikoina.
Runoilijan ja lausujan kohtaamisia muistojen kätköistä
Vuorela, Einari
Soinne, Laura
kirjailijakodit
muistelmat
oppaat (ammatit)
lausujat
runot
Keuruu -- Jukojärvi
Keuruulainen Terttu Rajamäki kertoo kohtaamisistaan runoilija Einari Vuorelan ja kirjailija Laura Sointeen kanssa, kokemuksistaan Vuorelan runojen lausujana ja työstään Vuorelan kirjailijakodin oppaana.
työväentalot
kylät
Karhunkylä
Artikkeli kertoo Pihlajaveden Karhunkylän työväentalon rakentamisesta vuosina 1908-1909 sekä talon toiminnasta. Kuvituksena on kaksi luultavasti 1920-luvulla otettua valokuvaa talosta sekä työväenyhdistyksen toimijoista. Artikkeli on alun perin julkaistu Aisapuu-lehdessä nro 4/2006.
Saukkola, Kalevi
rautatieasemat
Kesäinen näkymä Keuruun rautatieasemalle. Taustalla uuden kirkon torni. Oikealle edessä nainen maalaustelineen ääressä.
Luotio Jorma
autokauppa
autoala
näyttelyt
Mustavalkoisessa kuvassa oikealla on vuonna 1967 valmistunut Keuruun autotalo. Haapamäelle johtavan valtatien varteen on pysäköity paljon autoja. Autotalossa on meneillään vuosittain huhtikuun lopulla järjestetty autonäyttely. Kuva on otettu vuonna 1969.
1910-luku
torit
Mustavalkoisessa postikorttikuvassa on vasemmalla Keuruun vanha kirkko, joka on valmistunut vuonna 1758. Kuvassa etualalla kirkkoaukio. Siellä pidettiin monenlaisia tapahtumia, mm. markkinoita. Oikealla näkyy asemanpuistoa. Rautatie saapui Keuruun kirkonkylään vuonna 1897. Oikealla myös Keurusselkä-järveä. Kuva on otettu Keuruun uuden kirkon tornista.
korjaamot
konepajat
Tarhia
Mustavalkoisessa valokuvassa on Mäkisen konepajan ja autokorjaamon puisia rakennuksia. Taustalla on Tarhia- järveä.
Arkisia asioita kellosta, kahvista ja viilinsiemenistä
kellot
ruokaperinne
kahvikulttuuri
karjatalous
maatalous
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelivat syksyllä 2019 arkisia asioita. Piirissä pohdiskeltiin kelloa ja ajan määrittelyä eri aikoina Haapamäellä ja Pihlajavedellä. Tärkeä ajan määre on myös kahviaika. Kahvin valmistamiseen liittyy monia jo unohtuneita asioita. Perinneruoista muisteltiin viilin ja talkkunan valmistusta.
sairaalat
muistelu
muistot
kokemukset
sairaanhoitajat
lääkärit
potilaat
hoitosuhde
Jyrki Sinervä (1915 - 1998) kirjoitti Keuruun vanhasta sairaalasta ja sen henkilökunnasta kertovan runon ilmeisesti ennen Keuruun uuden sairaalan valmistumista vuonna 1959. Hän käytti nimimerkkiä potilas nro 545.
Sinervä, Jyrki
järvet
talviurheilu
luistelu
luistimet
vapaa-aika
retkiluistelu
Tauno Kuoppala kertoo retkestä, joka tehtiin vuonna 1938 Mäntästä Keuruulle luistellen. Pojat saivat retken jälkeen pitkään odottamansa palkinnon.
uitto
tukkilaiset
metsätyöntekijät
Tauno Kuoppala kertoo Keurusselällä tehdystä rantakeräyksistä 1930- ja 1940-luvuilla. Tarkoituksena oli kerätä uiton aikana karannut puutavara talteen ja käyttöön.
näytelmäkirjallisuus
näytelmät
farssit
lesket
kihlaus
piiat
isännät
väärinkäsitykset
Laura Sointeen kaksinäytöksinen farssi vuodelta 1929.
Digitoidun version julkaisuun Keuruun Veräjä-verkkopalvelussa on saatu lupa Laura Sointeen oikeudenhaltijalta.
näyttelijät
teatteriryhmät
Laura Sointeen yksinäytöksinen huvinäytelmä vuodelta 1964.
Mustavalkoisessa talvisessa kuvassa on kolme autoa rivissä sekä kuvassa oikella kaksi miestä. Oikeassa kulmassa näkyy lautarakenteista taloa.
kansanperinne
kansankulttuuri
suullinen perinne
Tiedätkö, mitä Tauno Kuoppalan keräämät sanat entisiltä ajoilta tarkoittavat?
korttipelit
Tauno Kuoppalan keräämiä sanontoja, joita on käytetty korttipelejä pelattaessa.
sanonnat
sananparret
sananlaskut
Tauno Kuoppalan keräämiä sanontoja Keurusseudulta.
Sipponen, Sirkka
kuolema
sukulaiset
Tarja Sipposen muistelu sairaanhoitaja Sirkka Sipposesta, joka työskenteli Keuruun kunnansairaalassa osastonhoitajana 1947-1951.
Sipponen, Tarja
kemianteollisuus
lämpövoimalat
Orion
Varissaaren Puu ja Metalli Oy
autoliikkeet
autokoulut
Leikola, Erkki
Leikola, Albert
Niemioja, Laila
Talvisodan aikana Orionin lääketehdas siirsi toimintojaan Keuruulle. 1940-luvulla Varissaareen rakennettiin tehdasalue kemianteollisuutta varten. Siitä alkoi tärkeä luku keuruulaisen teollisuuden historiassa.
Rokkonen, Hanne
heinänkorjuu
niitto
viljankorjuu
Kirjoittaja kuvaa lapsuuskotinsa Jukojärven Mantelan heinätöitä ja viljanpuintia ja niihin käytettyjä menetelmiä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 3 (2001).
Ilomäki, Tuomo
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 3 : syyskuu 2001.
Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Teksti on julkaistu oikeudenhaltijan luvalla.
proomut
Sassinniemi
vesistöt
vesikuljetus
1900-luku
Tauno Kuoppala muistelee puutavaran proomausta Keuruulta Mänttään.
metsät
metsänhoito
metsänhoitajat
metsätalous
tapahtumat
metsämarssi
kulotus
metsänviljely
Liesjärvi (Keuruu)
G. A. Serlachius Oy
Tauno Kuoppala kertoo valtakunnallisen Metsämarssin tapahtumasta kesäkuussa 1950. Tapahtumassa uudistettiin metsää kulottaen ja kylväen Keuruun Liesjärvellä.
rangaistukset
tupakointi
Hjelt-Helaseppä, Richard August
opettajat
oppilaat
Tauno Kuoppala kertoo, mitä tapahtui arestissa Mäntän yhteiskoulussa vuonna 1938.
lapsuus
Kirjoittaja kertoo jouluvalmisteluista ja joulunvietosta Jukojärven Mantelassa 1940-luvun lopulla. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 4 (2001).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 4 : joulukuu 2001. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Teksti on julkaistu digitoituna Keuruun Veräjässä oikeudenhaltijan luvalla.
metsänuudistus
kylvö
äkeet
Tauno Kuoppala kertoo Luikko-Kalela -tyyppisen metsä-äkeen, laikkurin käytöstä. Vuonna 1951 tämä hevosvetoinen kone oli uutuus.
Tauno Kuoppala kertoo retkestä, joka tehtiin vuonna 1938 Mäntästä Keuruulle luistellen. Pojat saivat retken jälkeen pitkään odottamansa palkinnon. Tarinan lukija on Soile Lähdeaho.
Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Lähdeaho, Soile
avioparit
työ
palvelusväki
valokuvaajat
Laura Sointeen 1-näytöksinen huvinäytelmä vuodelta 1964.
karjalaiset
karjalaisuus
äidit
tyttäret
rengit
morsiamet
häät
petos
perhesuhteet
Laura Sointeen kolminäytöksinen karjalaisaiheinen kansannäytelmä vuodelta 1939.
satunäytelmät
salaisuudet
noidat
merimiehet
vangit
prinssit
kuninkaalliset
valloitus
Laura Sointeen 4-näytöksinen satunäytelmä vuodelta 1923.
komediat
kirjeenvaihto
avioliitto
ilmoitukset (tiedotteet)
Laura Sointeen yksinäytöksinen huvinäytelmä vuodelta 1948.
kunnanvaltuutetut
Asunmaa, Lauri
Halmeoras, Maija
Heinämäki, Aune
Etelämäki, Reijo
Kanerva, Akseli
Kanerva, Eino
Kanerva, Väinö
Kauttu, Kaarle
Kivimäki, Sulo
Kokinmäki, Pentti
Koukkumäki, Paavo
Lamminmäki, Niilo
Lappi, Martti
Leppäjärvi, Lauri
Luoma, Ahto
Vähäkömi, Kalevi
Valokuvassa ovat Pihlajaveden viimeisen, kuntaliitosta edeltäneen kunnanvaltuuston jäsenet vuonna 1968, yhteensä 16 henkilöä. Kuva kuuluu Ilmari Lapin kokoelmaan, kuvaaja ei ole tiedossa. Kyseessä on kuvatekstiltään korjattu versio valokuvasta, joka on alun perin julkaistu Teppo Viholan teoksessa Keuruun ja Pihlajaveden historia 1918-1969 (tarkemmat lähdetiedot alla). Teoksen alkuperäisessä kuvatekstissä on useita pieniä virheitä kuvan henkilöiden nimissä. Muokatussa kuvassa oikeat nimet on kirjoitettu sinisellä tekstillä suoraan valokuvan päälle, ja mukana on myös alkuperäinen kuvateksti. Tämä dokumentointityö on tehty kollektiivisesti Historiallinen Pihlajavesi -Facebook-ryhmässä, ja kuvan muokkaamisesta on vastannut ryhmän ylläpitäjä Hannele Naatula.
Vihola, Teppo, Vanhan Ruoveden historia 3:3:2 : Keuruun ja Pihlajaveden historia 1918-1969. [Jyväskylä : Gummerus], Keuruun ja Pihlajaveden historiatoimikunta, 1986. (Kuva s. 294)
Naatula, Hannele
Historiallinen Pihlajavesi -Facebook-ryhmä
Laura Sointeen huvinäytelmä vuodelta 1949.
valokuvaus
valokuvausvälineet
Laura Sointeen huvinäytelmä vuodelta 1933.
Tauno Kuoppala puuston määrää mittailemassa
Mustavalkoisessa valokuvassa seisoo Tauno Kuoppala Keuruun Liesjärvellä G. A. Serlachius Oy:n metsätilalla. Kuvassa Kuoppalan takana näkyy mäntymetsää. Metsätila oli kulotettu vuonna 1950 ja kylvetty 1950 kesäkuussa. Se oli valtakunnallisen metsämarssin Keuruun kohteita. Valokuva otettu vuonna 1986.
Rovioaho, Väinö
Mustavalkoisessa valokuvassa Väinö Rovioaho sytyttää metsäaluetta palamaan rämeen laidalla. Tarkoitus on uudistaa aluetta kulottamalla.
matkat
Kirjoittaja kuvaa polkupyörämatkaa kodistaan Jukojärven Mantelasta Keuruun kirkonkylälle sekä asiointia siellä. Tapahtuma-aika on 1940-luvun loppu. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 5 (2002).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 5 : toukokuu 2002. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
siirtolohkareet
leikit
maataloustyö
Kirjoittaja muistelee lapsuuskotinsa Jukojärven Mantelan pihapiirissä ollutta isoa kiveä, siihen liittyneitä leikkejä ja lasten talousaskareita. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 6 (2002).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 6 : syyskuu 2002. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
ruis
riihet
Kirjoittaja kertoo rukiin korjuusta ja puinnista lapsuuskodissaan Jukojärven Mantelassa. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 6 (2002).
suojeluskunnat
kosinta
vedonlyönti
lastennäytelmät
juhlat
Laura Sointeen koululaisnäytelmiä vuodelta 1927. Sisältää näytelmät Suuri aarre, Huono pää, Matin ja Maijan joulukuusi, Vuorenpeikon parta ja Kukko ja kana
maalaistalot
kalusteet
kotityö
elämäntapa
Kirjoittaja kuvaa kotitalonsa Jukojärven Mantelan päärakennusta ja sen sisustusta sellaisena kun se oli 1940-luvulla. Lisäksi hän kertoo talossa olleista tarvekaluista ja niillä tehdyistä sisätöistä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 7 (2002).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 7 : joulukuu 2002. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Keuruun säästöpankki Keuruun kirkkoaukiolla
Keuruun Säästöpankki
1920-luku
Mustavalkoisessa talvisessa valokuvassa on iso puurakennus kirkkoaukiolla Keuruun uuden kirkon vieressa. Kuvassa kirkosta näkyy tornia kuvan oikeassa laidassa. Keuruun Säästöpankki rakennutti talon toimitilakseen vuonna 1924. Rakennus oli ensimmäinen vuonna 1899 toimintansa aloittaneen pankin oma rakennus. Pankin tilat olivat aiemmin olleet kunnantalolla Varjolassa ja myöhemmin Kansallispiirtillä. Pankin konttori siirtyi keskelle kirkonkylää uuteen liikerakennukseen vuoden 1929 lopussa. Kuvan rakennuksessa toimi sen jälkeen Alma Piispalan matkustajakoti Torinkulma. Rakennus purettiin valtatie 23 rakennustöiden tieltä vuonna 1966.
Matilainen, Arvi
Keuruun Pappilanniemi. Pappilan, karjalaisten ja nahkurinverstaan niemi
Pappilanniemi
asuinalueet
nahkurit
Lehikoinen, Yrjö
Kalliala, Lauri
Ahoranta, Lauha
jälleenrakentaminen
Tekstissä kerrotaan Keuruun Pappinniemen ja siellä sijainneen Lehikoisen nahkurinverstaan tarinaa aina 1930-luvulta 1950-luvulle.
Määttä, Hilkka
rakennusperintö
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun keskustassa kolmikerroksinen moderni liikerakennus, joka on valmistunut vuonna 1961. Rakennuksessa oli Keuruun Säästöpankin toimitilat vuosina 1961-1975. Kuvan ottoaikana 1960-luvulla rakennuksessa toimi myös Keuruun kemikalioliike, Jämsän vaateliike, Kankaan lankaliike ja Keuruun väri ja tapetti. Samalla paikalla oli myös kaksikerroksinen puinen Keuruun Säästöpankin liikerakennus, Viertola, vuosina 1929-1960.
turpeennosto
lammastalous
pellava
karjanhoito
Kirjoittaja kuvaa pehkuturpeen nostoa ja kuivatusta, lampaille tarkoitettujen kerpojen tekoa sekä pellavan työstämistä kotonaan Jukojärven Mantelassa 1940-luvulla. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 8 (2003).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 8 : toukokuu 2003. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
aitat
varastointi
maatalousrakennukset
elintarvikkeet
Kirjoittaja kuvaa kotitalonsa Jukojärven Mantelan aittarakennusta ja sen sisältöä ja käyttöä. Samalla hän kertoo esimerkiksi elintarvikkeiden säilömisestä ja käytöstä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 9 (2003).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 9 : syyskuu 2003. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
maisemahistoria
matkustaminen
Keski-Suomi
Iso-Britannia
Kirjoittaja kertoo ensimmäisistä matkoistaan, ensin kotoa Jukojärveltä Multialle ja Kuhmoisiin, ja myöhemmin aikuisena Helsinkiin ja 1960-luvun alussa kesäharjoittelijaksi englantilaiseen Rugbyn kaupunkiin. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 11 (2004).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 11 : toukokuu 2004. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
liike-elämä
vaateliikkeet
langat
tapetit
kauneudenhoitovälineet
erikoisliikkeet
Mustavalkoisessa valokuvassa on 1961 valmistunut moderni kolmikerroksinen liikerakennus Keuruun keskustassa. Rakennuksen yläkerroksissa on asuntoja. Kuva on ilmeisesti 1960-luvulta, jolloin rakennuksen katutason tiloissa toimi Jämsän vaatetusliike, Lavikaisen kemikalio, Martikaisen Väri- ja tapettiliike, Kankaan lankaliike ja Keuruun Säästöpankki.
kaunokirjallisuus
romaanit
suomenkielinen kaunokirjallisuus
rakkausromaanit
rakkaus
rakastuminen
perheet
aateli
nuoret aikuiset
ihmissuhteet
sosiaaliset normit
Laura Sointeen vuonna 1954 ilmestynyt romaani.
isättömyys
vaivaistalot
tytöt
sosiaaliset suhteet
kehitysromaanit
kirjeromaanit
70 vuotta säästöpankkitoimintaa Pihlajavedellä
Pihlajaveden Säästöpankki
Tekstissä käydään läpi vuonna 1914 perustetun Pihlajaveden Säästöpankin historiaa.
Mustavalkoisessa valokuvassa on Pihlajaveden Säästöpankin moderni kaksikerroksinen toimirakennus. Se rakennettiin vuonna 1966. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Pekka Rajala. Samassa rakennuksessa on myös Postin konttori.
Lapinsalmi
postikortit
kulttuuriympäristö
Mustavalkoisessa postikorttikuvassa näkyy Keuruun uusi ja vanha kirkko puiden keskellä. Niiden etupuolella on iso puinen rakennus, jossa sijaitsi muun muassa postitoimisto. Rautatiesillan takana näkyy Liljala eli Punnosen talo. Etualalla on puinen Lapinsalmen silta. Kuvan etuosassa on peltoa. Lähettäjä on kirjoittanut kortin etupuolelle tekstin: Tässä näet sen rakkaan kotipitäjän kirkonkylän. Kaunista on täälläkin vai mitä arvelet? Kortti on kulkenut postitse vuonna 1913.
suomenkielinen kirjallisuus
vanhempi-lapsisuhde
mustasukkaisuus
seurustelu
aviottomat lapset
köyhyys
ystävyys
minäkertoja
kirkonkylä
Loilonharju
Mustavalkoisessa maisemakuvassa näkyy Keuruun vanha kirkko, Keuruun uusi kirkko ja kirkonkylän rakennuksia Tarhian yli Kivelästä päin kuvattuna. Kuva oikeassa reunassa näkyy Loilonharju. Rannassa harjun kohdalla on sauna sekä vene- ja uimakoppeja. Kivelän rantaan aidan viereen on vedetty vene. Kuva on ilmeisesti 1900-luvun alusta. Keskellä kuvaa olevat rakennukset ovat Klakin talon rakennuksia nykyisen Pitäjäntuvantien paikkeilla.
Keuruun Säästöpankin henkilökuntaa 1930-luvun alussa
työntekijät
henkilöstö
toimistot
toimitilat
Kotiranta, Frans
Lamminheimo, Aarne
interiöörit
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun Säästöpankin henkilöstöä työpöydän ympärillä pankin toimistossa. Kuva on ilmeisesti 1930-luvun alusta. Kuvassa on vasemmalta oikealle Frans Kotiranta, F.V. Tuomisto ja Aarne Lamminheimo. Pastori Frans Kotiranta (1883-1960) oli Keuruun Säästöpankin hallituksen puheenjohtaja vuosina 1925-1932. Aarne Lamminheimo oli Keuruun Säästöpankin toimitusjohtaja vuosina 1925-1943.
Keuruun Säästöpankin perustamisesta 90 vuotta
historiikit
Jussi Rainion kirjoittama Keuruun Säästöpankin historiikki kertoo pankin toiminnasta Keurusseudulla vuosina 1899-1989.
Rainio, Jussi
kokoontumiset
tapaamiset
hirsirakennukset
Mustavalkoisessa valokuvassa on iso joukko väkeä Keuruun Kansallispirtin portailla talvipäivänä. Hirsirakennuksen seinässä on kyltti Keuruun kunnan säästöpankki. Keuruun Kansallispirtti valmistui vuonna 1910. Keuruun kunnan säästöpankki toimi rakennuksissa vuosina 1914-1925. Kuvasta on tunnistettu edessä äärimmäisenä oikealla seisova Kaarlo Härmä ja edessä keskellä seisova kunnankätilönä Keuruulla toiminut Aini Härmä.
Matti Hietala, kuvaaja
Mustavalkoisessa valokuvassa on mäntyjen keskellä Keuruun Yhteiskoulun ensimmäinen toimitila. Kaksikerroksinen vaaleaksi rapattu tiilirakennus oli alun perin rakennettu armeijan kaasu- ja taisteluvälinevarikoksi 1930-luvulla. Yhteiskoulu aloitti toiminnan tilassa syksyllä 1945. Kun koulun pihassa oli rautalankoja ja ikkunoissa kaltereita, taloa alettiin pian nimittää Nuorisovankilaksi. Koulu siirtyi ahtaista tiloista uuteen yhteiskoulurakennukseen vuonna 1961. Sen jälkeen rakennuksessa toimi automaattinen puhelinkeskus. Taloa alettiin nimittää Teletaloksi.
Rainio, Jussi, kuvaaja
sadut
lastenkirjallisuus
peikot
prinsessat
suutarit (ammatit)
jättiläiset
Lumenluontia Keuruun yhteiskoulun tontilla
talkoot
lumityöt
rakennushankkeet
Värivalokuvassa on iso joukko Keuruun yhteiskoulun oppilaita ja opettajia tulevan yhteiskoulun tontilla luomassa lunta. Tarkoituksena on päästä mahdollisimman nopeasti rakentamaan tontille uutta koulua. Kuva on otettu maaliskuussa 1960. Uusi koulurakennus valmistui kevätlukukauden alkaessa vuonna 1961.
puut (kasvit)
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattu Keuruun yhteiskoulun tontti talvella. Tontilla kasvaa paljon mäntyjä. Puiden ympärillä on lautoja. Keskellä kuvaa seisoo lapsi katselemassa ylös kohti puiden latvoja. Keuruun yhteiskoulun rakentaminen alkoi keväällä 1960. Koulu otettiin käyttöön alkuvuonna 1961.
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattu Keuruun yhteiskoulun tonttia talvella. Kuvassa on paljon mäntyjä ja kuvassa takana näkyy talo. Edessä olevan männyn ympärillä on lautoja. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa vuonna 1960. Koulu valmistui vuonna 1961.
Värivalokuvassa on Keuruun yhteiskoulun rakennustyömaata sen alkuvaiheessa. Kuvassa näkyy puisia tukirakenteita ja muurattuja tiilirakenteita. Etualalla on kuljetuskärryt. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Koulu otettiin käyttöön vuonna 1961.
rakennustyömaat
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattu Keuruun yhteiskoulun rakennustyömaata sen valuvaiheessa. Kuvassa näkyy puisia valurakenteita. Kuvassa takana näkyy kirkonkylän kansakoulu eli puukoulu. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentamaan keväällä 1960. Se valmistui vuonna 1961.
Sisäkuva Keuruun yhteiskoulusta rakennusajalta
Värivalokuvassa on Keuruun yhteiskoulun rakenteilla oleva koulun sali. Salin lattialla on puutavaraa. Salissa seisoo lapsi katsomassa kohti ikkunoita. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Koulu valmistui vuonna 1961.
Talkoot Keuruun yhteiskoulun tontilla maaliskuussa 1960
Värivalokuvassa on ihmisiä lapioimassa lunta Keuruun yhteiskoulun tontilla maaliskuussa 1960. Tarkoitus on päästä mahdollisimman nopeasti rakentamaan uutta koulua. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Se valmistui vuonna 1961.
terveydenhoito
sairaalarakennukset
sairaanhoito
Jantunen, Arma
Lampinen, Sirkka-Liisa
työvaatteet
terveydenhuoltohenkilöstö
Mustavalkoisessa valokuvassa näkyy vasemmalla Keuruun kunnansairaalan puista kuistia. Kesäisessä kuvassa kävelee tiellä sairaalan pihassa kaksi sairaanhoitajaa työasuissaan. Edenpänä seisoo kaksi muuta sairaanhoitajaa. Valokuva on otettu vuonna 1955. Keuruun kunnansairaala aloitti toimintansa kuvan rakennuksessa vuonna 1922. Se toimi paikalla vuoteen 1959 saakka. Rakennukset on sen jälkeen purettu. Kunnansairaala aloitti toimintansa Keuruulla vuonna 1889. Kuvassa oikealla seisoo Arma Jantunen ja edessä toinen vasemmalta on Sirkka-Liisa Lampinen.
päähineet
puurakennukset
Mustavalkoisessa valokuvassa on puinen huvilamainen puurakennus, Keuruun vanha kunnansairaala. Kuvassa edessä seisoo neljä sairaanhoitajaa työasuissan. Kuva on otettu vuonna 1958, vasemmalla Sirkka-Liisa Lampinen, oikealla Arma Jantunen. Keuruun kunnansairaala toimi kuvan rakennuksessa vuosina 1922 - 1959.
terveydenhuolto
Mustavalkoisessa valokuvassa seisoo Keuruun kunnansairaalan henkilökuntaa sairaalarakennuksen seinän vieressä. Kuvassa on viisi naista, joista neljällä on sairaalan työasu päällään. Kuva on otettu vuonna 1955. Keuruun kunnansairaala sijaitsi kuvassa näkyvässä rakennuksessa vuosina 1922-1959. Rakennus on purettu.
terveydenhoitohenkilökunta
Ojanen, Reino
Kansanaho, Annikki
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun kunnansairaalan henkilökuntaa seisomassa sairaalan pihassa työvaatteissaan. Taustalla näkyy sairaalan ulkorakennuksia. Kuva on otettu vuonna 1954. Vasemmalta oikealle henkilöt ovat lääkäri Reino Ojanen, Arma Jantunen, Annikki Kansanaho ja tunnistamaton henkilö. Keuruun kunnansairaala toimi valokuvan ottopaikalla vuosina 1922-1959.
apuhoitajat
hoitohenkilöstö
Mustavalkoisessa valokuvassa on neljä Keuruun kunnansairaalan työntekijää työvaatteissaan sairaalan kuistin edustalla. Kuva on otettu vuonna 1955. Vasemmalta oikealle henkilöiden työtehtävät Keuruun kunnansairaalassa olivat: kaksi apuhoitajaa, emäntä ja sairaanhoitaja. Keuruun kunnansairaala toimi valokuvan ottopaikalla vuosina 1922 - 1959.
Hoitajia Keuruun kunnansairaalan pihalla
esiliinat
Mustavalkoisessa valokuvassa seisoo Keuruun kunnansairaalan pihalla viisi naista sairaalan työvaatteissa. Taustalla näkyy sairaala-alueen puisia rakennuksia. Keuruun kunnansairaala toimi kuvauspaikalla vuosina 1922 - 1959. Kuva on otettu vuonna 1955.
Hoitajia Keuruun uuden kunnansairaalan edessä
Mustavalkoisessa valokuvassa seisoo kaksi naista sairaalan työvaatteissa. Taustalla näkyy rakennuksen seinää ja ikkunoita. Valokuvassa oikealla on Arma Jantunen. Kuvassa näkyvä Keuruun uusi kunnan sairaala otettiin käyttöön vuonna 1959.
terveydenhuoltolaitokset
terveyskeskukset
Värivalokuvassa on Keuruun vuonna 1959 valmistunut kunnansairaala talvisena pakkaspäivänä. Samalla paikalla, laajennetuissa tiloissa, toimii Keuruun terveyasema nykyäänkin.
Keuruun kunnansairaalan hoitajia toimenpidehuoneessa
työvälineet
Ahoranta, Liisa
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun kunnansairaalan kolme hoitajaa toimenpidehuoneessa. Yksi hoitajista rokottaa juuri toista hoitajaa käsivarteen. Kuvasta on tunnistettu kuvassa vasemmalla Liisa Ahoranta. Keuruun kunnansairaala toimi kuvan rakennuksessa vuosina 1922-1959.