Runoilijan ja lausujan kohtaamisia muistojen kätköistä
runoilijat
kirjailijat
Vuorela, Einari
Soinne, Laura
kirjailijakodit
muistelmat
oppaat (ammatit)
lausujat
runot
Keuruu -- Jukojärvi
Keuruulainen Terttu Rajamäki kertoo kohtaamisistaan runoilija Einari Vuorelan ja kirjailija Laura Sointeen kanssa, kokemuksistaan Vuorelan runojen lausujana ja työstään Vuorelan kirjailijakodin oppaana.
Rajamäki, Terttu
Keuruu
Keuruu -- Liukko
Keuruu -- Häkkinen
Keuruu -- Valkeeniemi
saaret
veneily
maatalous
puunhankinta
hakkuut
koulunkäynti
tanssit
Vesterinen, Liisa
polttoaineet
polttoainehuolto
häkäpöntöt
puuhiili
Pihlajavesi (kunta)
miilunpoltto
Tekstissä kerrotaan toisen maailmansodan aikaisesta polttoainepulasta ja hiilen valmistamisesta häkäponttöjä varten hiilimiilussa Pihlajaveden Karhunkylällä.
Isomäki, Pekka
Reinikka, Esko
Heinonen, Toivo
Sälli
seurantalot
pienviljelijät
Sällin pienviljelijäinyhdistyksen talon vaiheita.
Rajala, Matti
Tarhia
Malmsten
Damsten
Saxen
leipomot
parantajat
Äkkilän talon monia vaiheita Tarhian rannalla.
Ruusila, Liisa
Haapamäki
opettajat
kansakoulu
yhteiskoulut
nuorisoseurat
työväenyhdistykset
osuusliikkeet
soittokunnat
autot
autoilu
korjaamot
rakennukset
yritykset
1900-luku
Kuvassa on Sampolahden korjaamo, joka toimi 1990-luvulla mm. nimellä Autokorjaamo HI-SA. Korjaamorakennus on edelleenkin olemassa ja sijaitsee ns. Pakkalan kaupan takana ja Pihlajaveden nuorisoseurantalon vieressä.
Kuvaaja tuntematon
sananlaskut
murteet
M a t t i K o l h on ( 17.5.1861-24.2.1937) kokoamaa aineistoa. Sananlaskujen tarkoituksen selvittelyssä ovat avustaneet Voitto V. Kolho, Juho Emil Jokinen, Fiilus Rajalahti, Uuno Kivi-Mannila ja Jussi Honkala.
Honkala, Jussi
Jokinen, Juho Emil
Kivi-Mannila, Uuno
Kolho, Voitto V.
Rajalahti, Fiilus
Sankaritarina ja viherpesu myyvät jopa kansanmusiikkikiertueen - mutta väärin
kansanmusiikki
muusikot
pyöräily
media
Musiikkitoimittaja Kare Eskolan kertomus puolisonsa Emilia Lajusen vuonna 2015 toteuttamasta kansanmusiikkikiertueesta, jolla muusikko kulki konserttipaikasta toiseen polkupyörällä ja miten siihen media suhtautui. Emilia Lajunen (s. 1979) on äitinsä puolelta suoraan viidennessä polvessa Herman Saxbergin jälkeläinen.
Eskola, Kare
kansanperinne
kansankulttuuri
suullinen perinne
Tiedätkö, mitä Tauno Kuoppalan keräämät sanat entisiltä ajoilta tarkoittavat?
Kuoppala, Tauno
sanonnat
tarinat
Hietala, Heikki
sananparret
Tauno Kuoppalan keräämiä sanontoja Keurusseudulta.
Keuruulaisten kokoamaa suullista paikallisperinnettä.
Santtu, Lauri
taiteilijat
graafikot
Keuruun museo
Kuva: Studio Kuvasiskojen kokoelma / Museoviraston kuvakokoelmat
Kuurne, Laura
taiteilijatalot
rakennusperintö
rakennettu ympäristö
Vaula, Martti
Keuruun vanhan kirkon takana sijaitsevan Santun talon historiaa.
Kukkamo, Helena
koulut
Jartti, Heikki
rautatiet
myymälät
Lepikko, Leila
Sattumuksia Asunnalta ja Keuruun kirkonkylältä 1920-1930 -luvuilla
Asunta
kirkonkylät
kauppa
poliisi
isännät
säännöstely
metsänhoito
Ampiala, Ossi
kansansoittajat
pelimannimusiikki
Reijonen, o.s. Aho, Riitta
Keuruu -- Valkelahti
lapsuus
veturimiehet
tanssipaikat
pula-ajat
4H-kerhot
Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Tarinapiiri
Vääriskoski, Orvokki
Sellufilttitakki ja vuorineuvoksettaren mannekiini
Mänttä
pukeutuminen
kansanhuolto
Kuoppala, Liisa
Siellä sitten paineltiin pikku-Hakulisina kaikki
hiihtäjät
hiihto
Otteita sanomalehti Keskisuomalaisen jutusta, jossa kerrottiin lukijoiden muistoja lehdessä julkaistuista vanhoista valokuvista.
Keskinen, Raija
Pohjonen, Antero
Ojala, Jaana
Sievi Kinkamo lukee Raimo-veljensä syntymäpäiville kirjoittamansa muistelmat.
Kinkamo, Sievi
siirtoväki
kokemuskerronta
Sievi Kinkamo lukee ääneen Raimo-veljensä syntymäpäiville kirjoittamansa muistelmat heidän lapsuudestaan. Sievi Kinkamo syntyi vuonna 1941 Turussa, josta perhe muutti Valkjärven Nirkkolaan. Evakkoaika kului Karstulassa ja Lammilla, josta muutti 1948 Keuruulle. Työura Keuruun kunnansairaalassa sairaala-apulaisena ja sittemmin terveyskeskuksessa perushoitajana.
Lähdeaho, Soile
Sievi Kinkamo muistelee evakkoaikaa Lammilla
Lammi
Sievi Kinkamo lukee ääneen lapsuuden muistojaan. Sievi Kinkamo syntyi vuonna 1941 Turussa, josta perhe muutti Valkjärven Nirkkolaan. Evakkoaika kului Karstulassa ja Lammilla, josta muutti 1948 Keuruulle. Työura Keuruun kunnansairaalassa sairaala-apulaisena ja sittemmin terveyskeskuksessa perushoitajana.
Sievi Kinkamo muistelee Keuruun vanhaa sairaalaa
sairaalat
Sievi Kinkamo muistelee Keuruun vanhaa sairaalaa. Sievi Kinkamo syntyi vuonna 1941 Turussa, josta perhe muutti Valkjärven Nirkkolaan. Evakkoaika kului Karstulassa ja Lammilla, josta muutti 1948 Keuruulle. Työura Keuruun kunnansairaalassa sairaala-apulaisena ja sittemmin terveyskeskuksessa perushoitajana.
Sievi Kinkamo muistelee lapsuuttaan Keuruulla
Sievi Kinkamo on kirjoittanut lapsuusmuistoistaan Keuruulla ja lukee niitä itse ääneen. Sievi Kinkamo syntyi vuonna 1941 Turussa, josta perhe muutti Valkjärven Nirkkolaan. Evakkoaika kului Karstulassa ja Lammilla, josta muutti 1948 Keuruulle. Työura Keuruun kunnansairaalassa sairaala-apulaisena ja sittemmin terveyskeskuksessa perushoitajana.
Siipiratasalus Elias Lönnrot Keuruulla pappilan rannassa
laivaliikenne
uitto
kirkkorakennukset
höyrylaivat
vesiliikenne
Keurusselkä
laivat
Mustavalkoisessa kuvassa on siipiratasalus Elias Lönnrot vanhan Lapinsalmen sillan rannassa. Laiva on käynnissä, sen piipusta tulee savua. Vastarannalta otetussa kuvassa vedessä on uittamalla kuljetettavia tukkeja. Rannalla näkyy ihmisiä. Takana oikealla näkyy Keuruun uusi kirkko ja vanhan kirkon torni. Elias Lönnrot liikennöi Mäntän ja Keuruun välillä vuosina 1890-1923.
Forsman, Aarne (valokuvaaja)
Siipiratasalus Elias Lönnrot pappilan rannassa
laivamatkailu
vesiväylät
Mustavalkoisessa kuvassa on siipiratasalus Elias Lönnrot pysähtyneenä pappilan rannassa. Vastarannalta otetussa kuvassa näkyy etualalla vettä ja kaisloja ja takana vasemmalla on näkyvissä pappilan päärakennus. Kuvan oikeassa reunassa on vanha Lapinsalmen silta. Takana oikealla näkyvät Keuruun uusi kirkko ja vanhan kirkko.
risteilyalukset
vesistöt
1800-luku
Serlachius, G. A.
Kolho (Mänttä-Vilppula)
Mänttä-Vilppula
henkilöliikenne
tavaraliikenne
Vuonna 1986 valmistunut M/S Elias Lönnrot tekee kesäisin risteilyjä Keurusselällä. Sen esikuva on vuodesta 1890 vesistöllä seilannut siipirataslaiva Elias Lönnrot.
Siipirataslaiva Elias Lönnrot Ahtolan satamassa
satamat
Uusi siipirataslaiva "Elias Lönnrot" rakennettiin vuonna 1986 ja vihittiin käyttöön 18.6. samana vuonna. Kuvassa näkyy laiva sivuprofiilissa Ahtolan satamassa, taustalla Keuruun kirkon torni.
Luotio, Jorma
Keuruun museo / Jorma Luotion Keuruu kuvakokoelma
Siipirataslaiva Elias Lönnrot tulossa Pappilan rantaan
Kuvassa vasemmalla näkyy siipirataslaiva Elias Lönnrot kauempana järvellä tulossa rantaan. Kuva otettu rannalta, jossa edessä näkyy aita ja hiekkatietä ja niiden takana rannassa ruohoa ja neljä ihmistä. Oikealla kauempana näkyy rantaa ja veneitä.
Forsman, Aarne
Keuruun museo / Mano Forsmanin lahjoituskokoelma
Haapamäki (Keuruu)
rautatieasemat
sillat
sillanrakennus
1960-luku
1930-luku
muistot
muistelu
Haapamäen muistelupiirissä muisteltiin ja selviteltiin rautatieläiskylää jakavan ratapihan ylittävien siltojen vaiheita.
1980-luku
Lapinsillalle tultiin jo viime vuosisadalla katsomaan "Eliaan" tuloa ja lähtöä. Uuden "Elias Lönnrotin" kunniaksi kesällä 1986 järjestettiin ensimmäiset siltatanssit. Kuvassa etualalla selin soittamassa Keuruun pelimannit. Sillalla ihmisiä tanssimassa ja katsomassa lähestyvää "Elias Lönnrot" alusta.
Sisäkuva Keuruun yhteiskoulusta rakennusajalta
keskustat
koulurakennukset
rakentaminen
rakennushankkeet
interiöörit
Värivalokuvassa on Keuruun yhteiskoulun rakenteilla oleva koulun sali. Salin lattialla on puutavaraa. Salissa seisoo lapsi katsomassa kohti ikkunoita. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Koulu valmistui vuonna 1961.
Rainio, Jussi, kuvaaja
Huttula
sota-aika
Kansallispirtti
Vuonna 1932 syntyneen Veikko Kinnusen ainekirjoituksia sodan ajalta. Niissä hän kertoo sodasta sen eri vaiheissa ja sen vaikutuksesta keuruulaisten elämään.
Kinnunen, Veikko
Keuruu -- Kaleton
jälleenrakentaminen
Hokkanen-Ahola, Anna-Liisa
Sodasta, sadosta, säännöstelystä ja talkoista
rautatieläiset
talkoot
elintarvikkeet
maatilat
sadonkorjuu
marjanpoiminta
lehmät
karjanhoito
1940-luku
1950-luku
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelevat sota-ajan säännöstelyä ja rautatieläiskylän elämää silloin, kun kaikesta oli pulaa.
Keuruu--Jukojärvi
Jukojärvi (Keuruu : kylä)
maanviljely
hyötykasvit
sokerijuurikas
syksy
Rahikkala, Hannu
Lehtonen, Aili
Pitkänen, Impi
Kuvassa kolme henkilöä seisoo pellolla. Naisilla on käsissään sokerijuurikkaita ja mies seisoo heidän vieressään nostettujen juurikkaiden äärellä. Osa juurikkaista heidän edessään on vielä nostamatta. Taustalla näkyy syysruskainen sekämetsä ja maatilan rakennuksia. Henkilöiksi on tunnistettu Hannu Rahikkala, Aili Lehtonen ja Impi Pitkänen, jotka ovat Ilvesjärven pellolla. Taustan maatila on Rintalan tila.
Kamppi Oiva
näytelmät
komediat
Sokkosilla on pääkaupunkiin sijoitettu tapakomedia nuoresta orvosta Elmasta, joka pyörittää ympärillään kolmea kilpailevaa kosijaa. Lopussa kaikki tietysti ratkeaa parhain päin, mutta sitä ennen tarvitaan hiukan juonittelua ja koko joukko väärinkäsityksiä. Kirjailijanimimerkin Eetu Antelo takana on keuruulaissyntyinen amerikansuomalainen kirjailija (Valto) Edward Aaltio (1891-1946).
Antelo, Eetu
Aaltio, Edward
kansanedustajat
Sotavankeja maatilalla ja lasten ystävinä
Keuruu -- Riiho
sotavangit
jatkosota
kotirintama
Vääriskoski, Juhani
etiketit
tulitikut
keräily
elintarvikeliikkeet
liikkeet
Spar market Tops sijaitsi Keuruun keskustassa osoitteessa Keuruuntie 20.
Valokuva: Saarimäki, Satu
sukat
kutomot
Palva-aho, Aino
suvut
Keuruu -- Haapamäki
sukututkimus
Lankkuan suku
Murtomäen suku
Välkyn suku
Siltanen, Kirsti
kylät
suojeluskunnat
kilpailut
ratsastus
ammunta
hevonen
Tekstissä kerrotaan suojeluskunnan kyläosaston toiminnasta Ampialan, Asunnan ja Huttulan kylillä Keuruulla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Suomen Kulttuurirahaston perustamiskeräyskirjat Keuruulta
kulttuurijärjestöt
kulttuuri
kirjat
lahjoitukset
keräys
Suomen Kulttuurirahasto sai alkunsa nuorten yliopistolaisten keskuudessa, jossa syntyi ajatus suomalaisen kulttuurin ja tieteen tukemisesta vastapainoksi ruotsinkielisen kulttuurin vahvalle asemalle. Alullesaattajiin lukeutuivat mm. L. A. Puntila, Martti Haavio, Lauri Hakulinen, Urho Kekkonen, Yrjö Reenpää, Tyko Reinikka, Ilmari Turja. Vuonna 1937 Suomen Kuvalehdessä oli artikkeli, jossa ajatus Kulttuurirahaston perustamisesta julkistettiin ensimmäisen kerran. Ajatus tahdottiin toteuttaa viivytyksettä ja Kalevalan päivänä 28.2.1937 perustettiin Suomen Kulttuurirahaston Kannatusyhdistys. Varoja se sai yksityisten henkilöiden lahjoituksista, testamenteista ja kansalaiskeräyksestä. Ajatus koko kansan Kulttuurirahastosta levisi 30 000 kansakoululaisen suorittaman kansalaiskeräyksen välityksellä vuonna 1938 koko maahan. Kaikkiaan 170 000 suomalaista osallistui perustamiskirjakeräykseen. Oheisen linkin takaa löydät sivuston keuruulaisita lahjoittajista. Hakutoimintoa käyttämällä löydät niitä myös muualta maastamme. Suomen Kulttuurirahaston sivuilta voit lukea myös lisää keräyksestä ja rahaston toiminnasta.
Suomen Kulttuurirahasto
kiukaat
pienteollisuus
Lindell, Kustaa
Lausamo, Kustaa
metalliteollisuus
Haapamäen muistelupiirissä muisteltiin ja selviteltiin Suomen Rautauunitehdasta ja Lausamon suvun vaiheita.
Haapamäen muistelupiiri
Suomenselkä
linnut
luonto
Linkki Suomenselän Linnut -lehden arkistohakuun, josta hakusanalla Keuruu löytyy satakunta juttua viidenkymmenen vuoden ajalta. Keuruulaiset lintuharrastajat ovat olleet aktiivisia kirjoittajia ja Suomenselän Lintutieteellisen yhdistyksen kantavia voimia.
Keurusseudun Luonnonystävät ry
puolustusvoimain komentajat
kenraalit
Suuria savotoita 1920-luvulla : Kallio-Nikara, Pökkömäki
metsätyö
savotat
kämpät
Multia
1920-luku
haastattelut
Rosenlew-yhtiöillä työskennelleet Kalevi Kallio, Väinö Ranta ja Yrjö Toikkanen muistelevat Multian suuria savottatyömaita 1920-luvulla. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Kallio-Nikaran metsäkämppä, kuvausajankohta ja kuvaaja tuntemattomat.
Kallio, Kalevi
Ranta, Väinö
Toikkanen, Yrjö
Arkisto sisältää kopion Svante Kankaan kirjoittamista muistelmista suvustaan ja Klakin torpasta. Arkistoaineisto sijaitsee yhdessä säilytysyksikössä.
Kangas, Svante
Kanerva, Erkki
kaunokirjallisuus
romaanit
suomenkielinen kirjallisuus
aviottomat lapset
köyhyys
ystävyys
rakkaus
kehitysromaanit
minäkertoja
nuoret aikuiset
Digitoidun version julkaisuun Keuruun Veräjä-verkkopalvelussa on saatu lupa Laura Sointeen oikeudenhaltijalta.
T-market Prima sijaitsi Keuruun keskustassa. T-kaupat olivat Tukon eli Tukkukauppojen Oy:n liikkeitä, ja niiden kulta-aika kesti 1970-luvun lopulta 1990-luvun alkuun.
Kuvaaja: Saarimäki, Satu
taksinkuljettajat
taksit
liikenne
Kuvassa taksiautoilija Eino Hyvärinen istuu autossaan ja puhuu radiopuhelimeen. Hänellä oli Keuruun ensimmäisiä radiopuhelimia 1950-luvulla.
Tuominen, Matti
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2018.
Multian taksiaseman kuljettajat pelitauolla. Kuvassa on meneillään pelitilanne; mies heittää kiveä, toiset seuraavat. Joukossa on myös pari poikaa. Kaksi autoa seisoo pysäköitynä rakennuksen edustalla.
Taksikyytiä ja veneilyä Heikki Soinisen tapaan
papit
vihkiminen
muistelupaja Keuruun kirjastolla 26.1.2018
heinänkorjuu
karjatalous
työvälineet
haravat
miehet
naiset
hevosajoneuvot
Vanhassa mustavalkokuvassa on meneillään talkoot heinäpellolla. Miehet laittavat heinää haasiaan. Yhdellä naisella on harava kädessään ja toisilla on meneillään kahvitauko. Nainen kaataa kahvia ja pikkupoika seuraa tilannetta. Taustalla seisoo hevonen, jonka perässä on kärryt ja kuski.
Talkoot Keuruun yhteiskoulun tontilla maaliskuussa 1960
talvi
lumityöt
Värivalokuvassa on ihmisiä lapioimassa lunta Keuruun yhteiskoulun tontilla maaliskuussa 1960. Tarkoitus on päästä mahdollisimman nopeasti rakentamaan uutta koulua. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Se valmistui vuonna 1961.
Tällaista elämä oli - Äänikirjan kuuntelijalle
tiet
Kuvassa on talvinen maisema Lapinsalmen sillasta, jota pitkin on auto juuri ajamassa.
Talvinen näkymä entisen Tiwi Oy:n tehtaalle
tehtaat
lastulevyteollisuus
Varissaari
teollisuus
teollisuusyritykset
Talvinen näkymä veden yli entisen Tiwi oy:n lastulevytehtaan rakennuksiin. Värivalokuvassa on etualalla järveä ja järvialueen takana laaja tehdasalue. Kuvassa oikealla piipuista nousee savua tai höyryä pakkasilmaan. Rakennuksen katolla punaisin valokirjaimin kirjoitettu Tiwi. Orion luopui kemianteollisuudesta Keuruulla vuonna 1957. Keuruulle päätettiin perustaa teollisuustiloihin lastulevytehdas. Orionin tytäryhtiön nimeksi Keuruulla vakiintui vuoteen 1962 mennessä Tiwi Oy. Tiwin toiminta kehittyi ja tehdasalue laajentui nopeasti 1960-luvulla. Lastulevyllä oli kysyntää niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Vuonna 1972 Tiwin omistajaksi tuli G. A. Serlachius oy. Tiwin toiminta jatkui vuosina 1987-1990 Metsä-Serla Oy:n omistuksessa ja vuosina 1990–2006 Finnforest Oyj:n luotsaamana. Vuonna 2006 Puhos Board Oy osti lastulevytoiminnan, joka loppui Keuruulla kesällä 2007. Alueelle tuli lämpolaitostoimintaa 2000-luvulla. Historia näkyy ja kuuluu myös paikannimissä: Pappilanniemen ja Varissaaren välisen lahden nimi on keuruulaisittain yhä Tiwinlahti, vaikkei se virallinen paikannimi olekaan.
talvisota
sotilaat
sankarivainajat
Rapo, Sylvi
Dokumenttiohjelma Talvisota-elokuvan kuvauksista Keuruulla
sotaelokuvat
maanpuolustus
vapaaehtoiset
Riihon kylällä talvella 1988-1989 filmatun Talvisota-elokuvan kuvauksia Keuruulla ja tekijöiden haastatteluita. Kesto 46:44 min.
Mujo, Teuvo
Mäkinen, Asko
Virtanen, Reijo
Halttunen, Juhani
Kansallinen audiovisuaalinen instituutti
Keuruun kaupunki
metsätalous
vesikuljetus
puutavara
joet
padot
Tauno Kuoppala kertoo padon tekemisestä uitossa.
kansantanssi
juhlat
Kuvassa kuusi paria tanssii ulkona nurmikolla kansantanssia. Heillä ei ole kansallispukuja yllään.
metsätyöntekijät
metsästys
erotiikka
piispantarkastukset
järvet
isoviha
kirkonkellot
Herpmanin pojat upottivat isovihan aikana kirkonkellon Tarhiaan, ja sitä on etsitty useaan kertaan.
elintarviketeollisuus
vihannesviljely
Vaissi Oy
terveydenhoito
sairaanhoito
lääkärit
terveydenhoitajat
sairaanhoitajat
kätilöt
neuvolat
Keuruun—Multian terveydenhuollon kuntayhtymä, kulttuurivuoden toimikunta
Tarinoita Haapamäen kansakoulusta 1950-luvulta
kansakoulunopettajat
rakennuttaminen
Niemioja, Laila
Haapamäen muistelupiiri muistelee nyt jo puretun Haapamäen kansakoulun rakentamista ja koulun opettajia 1950-luvulla.
rautatiekalusto
rautatieliikenne
Haapamäen muistelupiiriläiset kertovat tarinoita halkotarhasta ja siihen liittyvästä työstä.
Särkkä, Helmi
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan koulun opettajista ja koulunkäynistä 1900-luvulla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Pihlajavesi (järvi) -- Keuruu
puukauppa
hinnoittelu
ostovoima
salametsästys
Ampiala
Tekstissä kerrotaan salametsästyksestä 1950-luvulla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Tauno Kuoppala puuston määrää mittailemassa
metsänhoitajat
metsät
Liesjärvi (Keuruu)
G. A. Serlachius Oy
Mustavalkoisessa valokuvassa seisoo Tauno Kuoppala Keuruun Liesjärvellä G. A. Serlachius Oy:n metsätilalla. Kuvassa Kuoppalan takana näkyy mäntymetsää. Metsätila oli kulotettu vuonna 1950 ja kylvetty 1950 kesäkuussa. Se oli valtakunnallisen metsämarssin Keuruun kohteita. Valokuva otettu vuonna 1986.
Teknikko Antti linjasi sähköä Keuruun seudulle
sähkö
sähköistys
sähköverkot
Viinikka, Antti
Isokivi, Maire
Televisiovastaanottimen lahjoitus kunnalliskotiin
Keuruu -- Pohjoislahti
Keuruu -- Etelä-Keuruu
vanhainkodit
vanhustenhuolto
pankit
pankinjohtajat
Heikkilän kunnalliskoti Keuruun Pohjoislahdella sai ensimmäisen televisiovastaanottimen paikallisen Osuuskassan lahjoittamana tammikuussa 1961. Asavisio-merkkisen television toimitti paikalle Radiohuolto T. Niemelä. Kuvassa vas. sosiaalisihteeri Jaakko Lovén, sosiaalilautakunnan puheenjohtaja Jyrki Sinervä, osuuskassanjohtaja Martti Karvinen ja Keuruun Osuuskassan johtokunnan puheenjohtaja Eemil Syvälä. Paikallislehti uutisoi tapahtumaa mm. näin: "...televisiota on innokkaasti katseltu niin kodin asukkaiden kuin kyläkunnan asujaimistonkin toimesta. Katsojakunta on pääosin tyytyväisenä todennut TV:n monipuolisuuden ohjelmanvälittäjänä, mutta joidenkin mielestä "se tavallinen radio on parempi, kun sitä kuunnellessa voi kutoa sukkaakin."
tervanpoltto
Kuvassa työväki polttaa tervahautaa. Muutama mies seisoo korkean haudan päällä. Polttoa on tullut katsomaan myös joukko vieraita, miehiä, naisia ja lapsia. Savua on joka paikassa.
Koskenpää
terva
Lahtinen, Kaj
Keuruu -- Valkealahti
Keuruu -- Tiusala
Varjotie, Raimo
Tekstissä kerrotaan tervatehtaista, tervan poltosta ja myynnistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
terveyskeskukset
maatalouslomittajat
navetat
Kuvassa joukko terveyskeskusken lääkäreitä on perehtymässä työergonomiaan navetassa. Lääkäri Ulla Sahiluoto on tarttunut lantyatalikkoon ja muut seuraavat häntä katseellaan. Vasemmalla seisoo lääkäri Matti Kolu. Punapuseroinen nainen taustalla on maatalouslomittaja.
Kuusela, Markku
työterveys
Kuvassa terveyskeskuksen lääkärit seisovat rivissä navetan käytävällä. Henkilöt vasemmalta lähtien: Tuomo Riihonen, Heikki Leivonen (MTK:n edustaja), Tuula Tervo, Paavo Lintula, tuntematon henkilö, Ulla Sahinvaara, Matti Kolu
Pihlajavesi (Keuruu : kylä)
näyttelytoiminta
alakoulu
tietotekniikka
luonnonkasvit
kurssit
Tiedetila sijaitsee Pihlajaveden Karimolla Keski-Suomessa keskellä erämaata. Tavoitteena on tallentaa henkilökohtaisten tietokoneiden historiaa ja kasvattaa kotimaisia luonnonkasveja.
Kotiranta, Kari
Tiukat laatuvaatimukset, Ferkun osto ja kanalan kannattavuus
mittaus
traktorit
Martti Haapamäki, Väinö Huostila, Pentti Pekola, Erkki Peräinen ja Markku Riihonen muistelevat Korean suhdanteen vaikutusta hintoihin ja puun laatuvaatimusten tiukkuutta. Keskustelussa sivutaan myös kanalanpidon taloutta ja traktorin käyttöä puunajossa 1950-luvulla . Pekka Isomäki haastattelee. Kuvassa Erkki Peräinen ja Kalervo Jokela lähdössä heinänkaatoon Harmaalla Ferkulla. Samanlaisen Fergusonin sai Markku Riihonen ostettua 1950-luvun alussa, kun tarjosi kunnon päivällisen myyjille Tampereella. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Haapamäki, Martti
Huostila, Väinö
Pekola, Pentti
Peräinen, Erkki
Riihonen, Markku
Tiusala-Valkealahti, hyödyn ja ilon kyläkunta
Mannila, Jenny
näytelmäkirjallisuus
avioparit
työ
palvelusväki
valokuvaajat
väärinkäsitykset
Laura Sointeen 1-näytöksinen huvinäytelmä vuodelta 1964.
Keuruun keskustassa sijainneen K-Kauppa Torimarketin tulitikkuetiketti.
1970-luku
opetus
oppilaat
Tauno Kuoppala kertoo kokemuksensa kohtaamisesta 1970-luvun koululuokan kanssa.
Töysän auto linja-autoasemalla 1960-luvun alkupuolella. Autonkuljettajana Erik Patama.
linja-autoasemat
linja-autot
kuljettajat
autonkuljettajat
Patama, Erik
Kuvassa on linja-auto, jonka edessä seisoo kujettaja vierellään nainen. Hänellä on olallaan rahastajanlaukku. Linja-auto on pysäköitynä puisten laitureiden väliin. Kuvan vasemmassa laidassa, auton takana näkyy mies ja hänen takanaan kolmikerroksinen liikerakennus. Auton takanan toisella puolen näkyy matala puurakennus, jonka edessä on pysäköitynä kaksi autoa.
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2017.
Jukojärvi (Keuruu)
Vuorela
tulipalot
Pirkko Mäntysaari muistelee Vuorelan päärakennuksen tulipaloa v. 1934. Hänen isänsä oli runoilija Einari Vuorelan nuorin veli Viljo Henrik Vuorela.
Pirkko Mäntysaari (o.s. Vuorela)
mainonta
Raimo Varpula kertoo tulitikkuetikettien käytöstä ja keräilystä.
Varpula, Raimo
sotakirjallisuus