Keuruu
kirkkorakennukset
pappilat
järvet
vesiliikenne
kirkonkylät
1900-luku
Mustavalkoisessa postikorttikuvassa on vasemmalla Keuruun vanha pappila. Kuvassa oikealla näkyvät Keuruun kirkko ja Keuruun vanha kirkko. Oikealla edessä on laituri kirkkoveneitä ja laivoja varten. Kortissa on etupuolella teksti KEURU ja käsin kirjoitettuna terveiset: Meitä on kolme tyttöä täällä lintujen keskellä laulamassa Alli Aina ja Hilta.
Kuvaaja tuntematon
Isak Julinin kustannusliike ja kirjakauppa, Tampere
Kääriäinen , Arvi
toimittajat
leikekirjat
leikekokoelmat
toimitusjohtajat
Osuusliike Keski-Suomi
Kansan lehti
harrastajanäyttelijät
Arkisto sisältää Arvi Kääriäisen keräämät kaksi leikekirjaa. Ne sisältävät Kansan lehden Keurusseutua koskevia lehtileikkeitä vuosilta 1960–1964. Arvi Kääriäinen (31.10.1904 Iisalmi-31.3.1966 Keuruu) oli Osuusliike Keski-Suomen toimitusjohtaja Keuruulla vuosina 1953–1962. Hän oli myös Keuruun työväenyhdistyksen jäsen, Keuruun Sos. dem. kunnallisjärjestön puheenjohtaja, Keuruun Rotary-klubin perustajajäsen. Hän oli Kansan lehden Keuruun kirjeenvaihtaja ja keräsi leikkeitä lehden Keurusseutua käsittelevistä jutuista. Kääriäinen oli harrastajanäyttelijä ennen kauppa-alan uraa. Teatteritoiminta säilyi harrastuksena ja hän oli Keuruulla tunnettu kulttuurivaikuttaja. Mm. ohjasi ja näytteli Keuruun Työväen Näyttämöllä. Kirjoitti useita näytelmiä ja julkaisi useita artikkeleita osuustoiminnallisissa yms. julkaisuissa.
Kääriäinen, Arvi
Heinäsalon pienviljelijäyhdistys ry:n arkisto
pienviljelijät
järjestöt
maanviljelijät
Arkisto sisältää Heinäsalon pienviljelijäyhdistyksen säännöt, perustamisasiakirjoja, pöytäkirjoja, toimintasuunnitelmia ja toimintakertomuksia vuosilta 1954 – 1983
muistelmat
muistelu
Arkisto sisältää kopion Svante Kankaan kirjoittamista muistelmista suvustaan ja Klakin torpasta. Arkistoaineisto sijaitsee yhdessä säilytysyksikössä.
Kangas, Svante
laivat
sisävesiliikenne
Jorma Tuomi-Nikulan siipirataslaiva Elias Lönnrotia koskeva aineisto on kertynyt arkistonmuodostajan haltuun, koska hän on uuden, vuonna 1986 liikennöintinsä aloittaneen siipirataslaiva Elias Lönnrot -hankkeen isä Keuruulla ja kerännyt aktiivisesti aiheeseen liittyvää materiaalia. Siipirataslaiva Elias Lönnrotia koskevat aineistot kertovat historiaa vuosina 1890-1923 Keurusselällä liikennöineestä Elias Lönnrotista ja 1986 liikennöintinsä aloittaneesta uudesta siipirataslaiva Elias Lönnrotista. Aineistoon kuuluu mm. valokuvia, lehtileikkeitä, mainoksia, laivan piirustuksia. Jorma Tuomi-Nikula on itse koonnut ja järjestänyt arkiston. Aineistojen järjestämisperiaatteena on ollut aihe- ja aikajärjestys.
Tuomi-Nikula, Jorma
Ampiala
Ampiala, Ludwig
Ampiala, Kasper
paikallishistoria (historia)
kepposet
Teksti kertoo Ampialan veljesten kepposista 1900-luvulta. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Asunta
koulut
opettajat
Särkkä, Helmi
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan koulun opettajista ja koulunkäynistä 1900-luvulla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kaskut
tarinat
huumori
Tekstissä kerrotaan humoristisia juttuja, muun muassa riiuureissuista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
metsästys
metsästyskoirat
uskomukset
Tekstissä kerrotaan juttuja metsästyksestä, koirista ja metsästykseen liittyvistä uskomuksista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
rintamakarkuruus
juhlat
Teksitissä kerrotaan muun muassa Ampialan renkipojan joulukirkkomatkasta ja sota-ajan piilopirteistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Asunta, Erkki
säännöstely
Tekstissä kerrotaan muun muassa Asunnan Erkin matkasta kansanhuoltoon rukkastenostolupaa hakemaan. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Halla-Viine
työ
puutyöt
Ampiala, Yrjö
Teksti kertoo muun muassa Halla-Viinen luokin teosta. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Halla-Otto
Tekstissä kerrotaan muun muassa miten Halla-Otto pääsi avannosta. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
salametsästys
1950-luku
Tekstissä kerrotaan salametsästyksestä 1950-luvulla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
hirvi
ansat
kanalinnut
turkiseläimet
Tekstissä kerrotaan hirvien, metsäkanalintujen ja turkiseläinten metsästyksestä 1900-luvun alkupuolella. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kalastus
hapattaminen
suolaaminen
Teksti kertoo kalastamisesta ja kalan ruoaksi valmistamisesta hapattamalla ja suolaamalla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kotieläimet
kotieläinhoito
karjatalous
sika
vuohenhoito
kana
lehmät
Tekstissä kerrotaan kotieläinten hoidosta maalaistaloissa. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
sahat
myllyt
Tekstissä kerrotaan sahojen ja myllyjen toiminnasta. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
tervanpoltto
tehtaat
terva
muistot
kokemuskerronta
Tekstissä kerrotaan tervatehtaista, tervan poltosta ja myynnistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Jukojärvi
maisema
kylät
rakennukset
pyöräily
retket
Kirjoittaja kertoo kesämatkastaan Keuruulle ja pyöräretkestä Jukojärvelle heinäkuussa 2004. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 12 (2004).
Ilomäki, Tuomo
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 12 : syyskuu 2004. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Teksti on julkaistu oikeudenhaltijan luvalla.
ruokaperinne
vuodenkierto
1940-luku
lapsuus
Kirjoittaja kertoo ruoista ja niiden vuodenkierrosta lapsuudenkodissaan Jukojärven Mantelassa 1940-luvun lopulla. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 13 (2004).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 13 : joulukuu 2004. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
sota-aika
inkeriläiset
pommikoneet
Kirjoittaja kertoo muistoja varhaislapsuudestaan sota-ajalta, Jukojärven inkeriläispakolaisista sekä ilmavoimien pommikoneen pakkolaskusta Jukojärven Vattuselälle talvella 1947. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 14 (2005).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 14 : toukokuu 2005. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
kirjailijakodit
Keuruu -- Jukojärvi
Vuorela, Einari
kirjallisuustapahtumat
2000-luku
Keuruun taiteilijaseura
Kirjoittaja kertoo vierailustaan Keuruulle ja Multialle heinäkuussa 2005 ja osallistumisestaan Vuorelan kirjailijakodissa Jukojärvellä järjestettyyn Kuvan ja runon piknikkiin. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 15 (2005).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 15 : syyskuu 2005. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
urheilu- ja liikuntaseurat
liikuntaharrastus
urheilukilpailut
Jämsä
Espoo
Jukojärven Veikot
Jämsän Kisailijat
Viherlaakson Veikot
Kirjoittaja kertoo liikuntaharrastuksestaan ja toiminnastaan urheiluseuroissa lapsuutensa Jukojärvellä, kouluaikoina Jämsässä ja aikuisena Espoossa. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 16 (2005).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 16 : joulukuu 2005. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
purot
Kaijanpuro
leikit
Kirjoittaja kuvaa lapsuutensa maisemissa Keuruun Jukojärvellä virrannutta Kaijanpuroa ja sen ympäristön maisemia sekä puroon liittyneitä leikkejä ja töitä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 17 (2006).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 17 : toukokuu 2006. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Ristejä ja polveilevia viivoja. Keuruulaiset lapaset.
lapaset
kintaat
käsityö (toiminta)
kirjoneuleet
Jokinen, Iina
käsityömallit
asusteet
neulonta
Haapamäki
Ilmonen, Eeva
Tekstissä kerrotaan perinteisistä keuruulaisista lapasmalleista. Kuvituskuva on otettu julkaisusta Lapasia ja sormikkaita museon kätköistä.
Kolho (Mänttä-Vippula)
kirkkoveneet
Keurusselkä
kyläyhteisöt
vesikulkuneuvot
Teksti kertoo Keurusselän kirkkovenekulttuurista ja viimeisistä kirkkoveneistä. Kuvituskuvana on 1900-luvun alun postikortti Raimo Varpulan kokoelmista. Värillisen postikortin kuvassa on kirkkoväkeä saapumassa veneellä pappilan rantaan Keuruulla.
Kolho, Lauri
Liukon Liukas - kirkkoveneen monipolvinen tarina
Kuorevesi
1800-luku
Hillevi Pänkäläisen artikkeli kertoo kirkkovene Liukon Liukkaan vaiheista. Se on toinen tähän päivään säilyneistä Keuruulla 1800-luvulla käytetyistä kirkkoveneistä.
Pänkäläinen, Hillevi
Ensimmäisen tarina. Keuruun kirjastorakennus 20 vuotta.
kirjastot
kirjastorakennukset
1990-luku
rakennushankkeet
Hyvämäki, Eero
Keuruun kirjastorakennus ihastuttaa kävijöitä kauniilla, ajattomalla arkkitehtuurillaan Tarhian maisemissa. Ensimmäistä Keuruun kirjastorakennusta odotettiin kuitenkin kauan. Teksti on koottu Keuruun kirjastorakennuksen juhlavuonna 2019 näyttelyä varten, joka oli esillä kirjastossa marras-joulukuussa 2019.
Rokkonen, Hanne
Millaista oli käydä koulua Keuruun yhteiskoulussa 1945–1950
yhteiskoulut
oppiaineet
oppilaat
Rainio, Jussi
Hirvenlahti, Toini
Jalonen, Lyyli
ulkoleikit
Eila Kelloniemi kertoo, millaista oli olla oppilaana Keuruun Yhteiskoulussa vuosina 1945 - 1950.
Kelloniemi, Eila
Työväenyhdistykset Asunnalla, Ampialassa ja Huttulassa
työväenyhdistykset
työväentalot
Teksti kertoo Asunnan, Ampialan ja Huttulan työväenyhdistysten toiminnan pääpiirteitä Keuruulla 1900-luvun alkuvuosikymmeniltä alkaen. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
suojeluskunnat
kilpailut
ratsastus
ammunta
hiihto
hevonen
Tekstissä kerrotaan suojeluskunnan kyläosaston toiminnasta Ampialan, Asunnan ja Huttulan kylillä Keuruulla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
järjestötoiminta
maatalous
iltamat
kurssit
ruoanvalmistus
maatalouskoneet
Tekstissä kerrotaan Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylien pienviljelijäyhdistyksestä, sonniyhdistyksestä ja maatalouteen liittyvistä kursseista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
yleisurheilu
soutu
kilpapyöräily
Tekstissä kerrotaan Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylillä järjestetyistä kilpailuista ja näyttelyistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
juhlapaikat
Sarkkila, Ilmari
muistomerkit
näytelmät
kansansoittajat
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylillä järjestetyistä juhlista ja iltamista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kulkukauppiaat
kulkukauppa
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylillä kiertäneistä kulkukauppiaista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kauppa
kauppiaat
kyläkaupat
tervatehtaat
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylien yksityisistä kauppaliikkeistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
osuusliikkeet
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylien osuustoiminnallisista kauppaliikkeistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Sodasta, sadosta, säännöstelystä ja talkoista
rautatieläiset
talkoot
elintarvikkeet
maatilat
sadonkorjuu
marjanpoiminta
karjanhoito
kansanhuolto
Haapamäki (Keuruu)
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelevat sota-ajan säännöstelyä ja rautatieläiskylän elämää silloin, kun kaikesta oli pulaa.
joulu
jouluperinne
perinne
siivous
maalaistalot
Lyyli Pekkala kertoo muistojaan joulunvietosta entisajan Keuruulla. Pekkala piti esitelmänsä Keuruun Marttojen pikkujouluissa Keuruulla pappilassa 11.12.1978.
Pekkala, Lyyli
vaateteollisuus
teollisuus
yritykset
Uitto, Pentti
Usvamaa, Martti
Nurmela, Eino
Stockhaus, Lars
Mikkonen, Reino
ompelijat
Ruotsalainen farkkutehdas Oy Stockhaus Ab perustetaan Keuruulle 1970-luvulla, joka oli vahvaa kasvun aikaa Keurusseudulla.
Keuruun kaupunginkirjasto
Suur-Keuruun Sanomat 21.6.1973 Suur-Keuruun Sanomat 3.8.1973 Suur-Keuruun Sanomat 27.9.1973 Suur-Keuruun Sanomat 10.11.1973 Suur-Keuruun Sanomat 13.11.1973 Suur-Keuruun Sanomat 22.12.1973
Soile Lähdeaho
Jukojärvi (Keuruu)
Vuorela
tulipalot
1930-luku
Pirkko Mäntysaari muistelee Vuorelan päärakennuksen tulipaloa v. 1934. Hänen isänsä oli runoilija Einari Vuorelan nuorin veli Viljo Henrik Vuorela.
Pirkko Mäntysaari (o.s. Vuorela)
joululahjat
Pirkko Mäntysaari (o.s. Vuorela) muistelee ensimmäistä joululahjaansa Keuruun Jukojärvellä Vuorelassa. Hänen isänsä oli runoilija Einari Vuorelan nuorin veli Viljo Henrik Vuorela.
Pyramidi, Korsukylä ja ilmiöitä jälleenrakennuskaudelta
rautatievirkamiehet
jälleenrakentaminen
asuminen
asunnot
Lehtinen, Väinö. E
kunnallistekniikka
kerrostalot
omakotitalot
Keuruun kansalaisopiston Haapamäen muistelupiiri muisteli syykaudella 2020 asumista jälleenrakennuskaudella. Haapamäen risteysasema eli sodan jälkeen kultakauttaan. Rautatieläispaikkakuntaa vaivasi kuitenkin vakava asuntopula.
katiskakalastus
verkkokalastus
Kirjoittaja kuvaa katiskojen ja verkkojen kokemista isän kanssa lapsuudessaan Keuruun Jukojärvellä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 18 (2006).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 18 : syyskuu 2006. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
suomenkarja
lampaanhoito
porsaat
maatalousrakennukset
Kirjoittaja kuvaa navettarakennuksen asukkaita ja toimia lapsuudessaan Keuruun Jukojärvellä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 20 (2007).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 20 : toukokuu 2007. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
ruokatalous
voi
tavat (tapakulttuuri)
Kirjoittaja kuvaa ruokatapoja lapsuudessaan Keuruun Jukojärven Mantelassa. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 26 (2009).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 26 : toukokuu 2009. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Multia
Kirjoittaja kuvaa osallistumistaan Vuorela-vaellukselle ja sen reittiä Multialta Keuruun Jukojärvelle Einari Vuorelan kirjailijakotiin kesäkuussa 2011. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 31 (2011).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 31 : joulukuu 2011. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
pajat
työvälineet
Kirjoittaja kuvaa pajarakennusta ja siellä tehtyjä töitä ja työkaluja lapsuudessaan Keuruun Jukojärvellä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 32 (2012).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 32 : toukokuu 2012. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Kivelän Oton mailla – eräs aikakausi päätökseen
1970-luku
vuokra-asunnot
Kivelä
asuinalueet
Keuruun Kivelässä Otonkaarteella sijainnut vuokratalo toi 1970-luvulla lapsia yhteen.
Lähdeaho, Soile
Kotiseudun vuoret - muistot vievät Vuorelaan
Löytänä, Kalle
perhesuhteet
sisarukset
runoilijat
kirjailijat
Soinne-Vuorela, Laura
taidemaalarit
Mantela, Iita
Lapsuuden muistot, hetket runoilijan seurassa ja rakkaan kotiseudun maisemat piirtyvät elävinä mieleen, kun Pirkko Mäntysaari (os. Vuorela) muistelee synnyinseutuaan, perhettään ja setäänsä, runoilija Einari Vuorelaa.
Pirkko Mäntysaari (os. Vuorela)
rautatieasemat
rakennusperintö
kulttuuriympäristö
puurakentaminen
Granholm, Bruno
Keuruun rautatieasema avattiin vuonna 1897 ja sen on suunnitellut Bruno Granholm . Nykyään rakennus on yksityiskäytössä.
Pekanniemi - Olavi Paavolaisen kesähuvila
Paavolainen, Olavi
Niemioja, Laila
huvilat
vapaa-ajan asunnot
Olavi Paavolaisen kesähuvila Pekanniemi on sisustettu ajan tyylin mukaan ja puutarhassa näkyy yhä Paavolaisen kädenjälki.
risteilyalukset
vesistöt
Serlachius, G. A.
Kolho (Mänttä-Vilppula)
Mänttä-Vilppula
henkilöliikenne
tavaraliikenne
Vuonna 1986 valmistunut M/S Elias Lönnrot tekee kesäisin risteilyjä Keurusselällä. Sen esikuva on vuodesta 1890 vesistöllä seilannut siipirataslaiva Elias Lönnrot.
veneet
onnettomuudet
Durchman, Niklas
käsityöläiset
sepät (ammatit)
papit
seurakuntalaiset
Tekstissä kerrotaan kirkkovenematkoista 1800-luvulla Kolhon ja Keuruun välillä. Kolhon Ylä-Kaukasen ranta oli myös tärkeä kauppapaikka. Elokuussa 1845 kirkkoveneonnettomuus järkytti kirkkokansaa.
Lintula, Paavo
Mäkinen, Aarne
keskustat
virkamiehet
taidenäyttelyt
rakennettu ympäristö
Punnosen talo sijaitsee Keuruun vanhan kirkon vieressä. Se edustaa 1900-luvun alun virkamieskotia.
Kukkamo, Helena
1700-luku
Hakola, Antti
Tilén, Johan
Keuruun vanha kirkko Lapinsalmen rannalla on Keuruun seurakunnan kolmas kirkko. Se on rakennettu vuosina 1756-1759. Rakennusmestarina toimi Antti Hakola Ala-Härmästä. Se on vanhin Keski-Suomen kirkoista.
Santtu, Lauri
taiteilijat
taiteilijatalot
Vaula, Martti
Keuruun vanhan kirkon takana sijaitsevan Santun talon historiaa.
puistot
sotaveteraanit
muistolaatat
toinen maailmasota
sodat (tapahtumat)
1939
Keuruun, Pihlajaveden ja Multian miehet lähtivät Keuruun rautatieasemalta sotaan vuonna 1939. Paikalle perustettiin Veteraanipuisto vuonna 2003.
Granstedt, Theodor
1892
tiilirakennukset
Kippavuori
Laine, Odert
Borg, Elsi
Keuruun seurakunnan neljäs kirkko valmistui Kippavuorelle vuonna 1892.
kotiseutumuseot
kotiseutuyhdistykset
rakennusperinne
museorakennukset
paikallismuseot
Keuruun kotiseutumuseo sijaitsee Keuruun keskustassa aivan Keuruun kirkon vieressä.
Vanha Keuruu on valtakunnallisesti arvokas rakennettu kulttuuriympäristö Keuruun keskustassa. Alue kertoo rakennuksiensa kautta keuruulaisten elämästä kolmen vuosisadan ajalta.
rautatieliikenne
rautatiet
höyryveturit
matkailu
matkailukohteet
1980-luku
Haapamäellä, perinteikkäällä rautatiepaikkakunnalla, tutustut höyryveturiaikaan.
lotat
Oulu
Kestilä
maanpuolustusjärjestöt
Lastentarhanopettaja Kerttu Lavaste os. Kortekangas kertoo muistojaan lottatoiminnasta. Ne ovat osa Elina Lahden tekemää haastattelua lottatapahtumassa Keuruulla Haapa­mäen Suojalla 28.4.2019.
Lavaste, Kerttu
Pihlajaveden vanha kirkko eli erämaakirkko
Pihlajavesi (kunta)
Åkerblom-Pärnä, Matti
seurakunnat
Pihlajaveden vanha kirkko rakennettiin luvatta 1780-luvulla. Kirkko tunnetaan nykyään myös erämaakirkkona erotuksena Keuruun vanhasta kirkosta. Kirkko on kolmanneksi vanhin kirkkorakennus Keski-Suomessa.
koulurakennukset
kulttuuritalot
Haapamäki, Martti
Kulttuuritalo Kimara on vuonna 1898 valmistunut Keuruun kirkonkylän ensimmäinen kansakoulu. Se kunnostettiin talkoovoimin esittävän taiteen tilaksi vuosina 2005 - 2007.
aitat
Pihlajavesi (Keuruu : kylä)
Pihlajaveden kotiseutumuseon piha-alueella on yhdeksän rakennusta mm. aittoja, lainajyvästön viljamakasiini, tuulimylly, paja, sauna ja kaivo. Päärakennus vuodelta 1830 on alun perin Pihlajaveden ensimmäinen pappila. Siellä on esillä satoja esineitä, jotka kertovat kylän historiasta, maaseudun elämästä ja sota-ajasta.
ekoyhteisöt
luonnonmukainen viljely
historiikit
työlaitokset
vastaanottokeskukset
Keuruulainen Kivijärven tila on toiminut paitsi maatilana, myös työlaitoksena ja vastaanottokeskuksena. Nykyään se tunnetaan Ekokylänä.
makasiini
katovuodet
viljalainat
siemenvilja
hirsirakennukset
varastot
näyttelyt
manttaalikunta
Keuruun pitäjänmakasiini on 1860-luvulla valmistunut Keuruun lainajyvästön rakennus, josta lainattiin siemenviljaa tarvitseville korkoa vastaan.
Keuruun kirkonkylä
nahkurit
myymälät
Vuoristo, O.F.
Jukola, Kaarlo I.
asianajajat
käräjät
käsityöt
Aromaan koulu Keuruuntien varrella on Keuruun keskustan vanhimpia säilyneitä liike- ja asuinrakennuksia, jossa on lisäksi toiminut mm. käräjätupa ja koulu. Rakennus on valmistunut 1800-luvun lopulla.
Pihlajaveden vanha hautausmaa eli Rekolan hautausmaa
hautausmaat
Keuruun seurakunta
Natura 2000
metsät
hautamuistomerkit
luontoarvot
Pihlajaveden vanha hautausmaa tunnetaan Rekolan hautausmaana. Se on otettu käyttöön vuonna 1872 ja sijaitsee Pihlajaveden uuden kirkon läheisyydessä.
puurakennukset
näyttelytoiminta
Haapamäen vanha yhteiskoulu valmistui vuonna 1909. Nykyään rakennusta ja sen perinteitä vaalii Haapamäen Yhteiskoulun perinneyhdistys.
kulttuuriperintö
seurantalot
Niemelä, Valde
elokuvat
Kara, Timo
Haapamäen suojeluskunnan talo valmistui vuonna 1939. Vuodesta 1976 talo on ollut Haapamäen Pallo-Poikien omistuksessa.
alakoulu
tietotekniikka
luonnonkasvit
Tiedetila sijaitsee Pihlajaveden Karimolla Keski-Suomessa keskellä erämaata. Tavoitteena on tallentaa henkilökohtaisten tietokoneiden historiaa ja kasvattaa kotimaisia luonnonkasveja.
Kotiranta, Kari
kulttuurikohteet
Vuorela Keuruun Jukojärvellä on kirjailija Einari Vuorelan (1889 - 1972) synnynpaikka ja perheen kesäkoti. Talo ja pihapiiri ovat alkuperäisessä kunnossaan.
nuorisoseurat
Pihlajaveden nuorisoseurantalo vihittiin käyttöön vuonna 1911.
Kangasmannilan tilasta tuli Keuruun kirkkoherran virkatila vuonna 1675. Nykyinen pappilarakennus on valmistunut vuonna 1813.
museot
kulttuurihistorialliset museot
taidemuseot
säätiöt
navetat
virkatalot
Keuruun vanhassa pappilassa on ollut lukuisia aittoja eri käyttötarkoituksia varten.
Herpmanin pojat
isoviha
Ampiala (Keuruu)
Julin, Isak
Keuruun Kisailijat
Keuruun vanha kirkko
Keurusselän Seura r.y.
Ampialan talo
Ampiala, Toini
Herpmanin poikain muistomerkki on kivestä tehty kappelinmuotoinen rakennelma. Se rakennettiin paikalle, jossa Herpmanin veljekset kohtasivat matkansa pään jouluna 1715.
Lindqvist, L.I.
Lohrmann, E.B.
Kuorikoski, Henrik
Pihlajaveden uusi kirkko sijaitsee Kolehmanmäellä Pihlajaveden kirkonkylässä. Se valmistui vuonna 1871.
leirintäalueet
Ison Liukon talo
savupirtit
Nyyssänniemen leirintäalue perustettiin vuonna 1961. Leirintäalueen päärakennukseksi ostettiin Ison Liukon talon vanha päärakennus,
rukoushuoneyhdistys
Heinonen, Heikki
Heinonen, Emma
Nordenswan, Mikael
Haapamäen rautatieläiskylästä kehittyi merkittävä rautateiden risteysasema. Väkimäärän lisäääntyessä katsottiin tarpeelliseksi saada Haapamäelle oma rukoushuone ja hautausmaa. Asiaa lähti ajamaan rukoushuoneyhdistys. Sota kuitenkin siirsi hanketta eteenpäin. Haapamäen kirkko valmistui vuonna 1953.
Raunio, Maria
kansanedustajat
tiennimet
Maria Raunion polku on kuulunut Keuruun tiennimistöön vuodesta 2017.
rippikoululeirit
Rantakartano Pöyhölä Keuruulla on entinen kappalaisenpappila.
kyläyhdistykset
1920-luku
Pohjoislahden nuorisoseuran talo Männistö valmistui vuonna 1922.
Kappa on pappilan vanha vilja-aitta, joka toimii nykyään ekumeenisena tilana.
Jämsänkoski
jatkosota
Lapin sota
sotasairaalat
Helsinki
Kaleton (Keuruu)
viestintä teknisen toteutustavan mukaan
Riitta Salonen muistelee sodan aikaisia tehtäviään toimisto- ja viestintälottana.
Salonen, Riitta
Tuominen, Alma
Itä-Karjala
Häkkinen (Keuruu)
talvisota
Paatene
Alma Tuominen (os. Häkkinen) palveli toisen maailmansodan aikana lottana puhelinkeskuksen hoitajana Keuruulla ja Itä-Karjalassa.
Vesterinen, Liisa
tapahtumat
kulkueet
kansantanssit (tanssit)
häät
Haapamäellä järjestettiin 1950-luvulla kahdet vanhaan hääperinteeseen perustuvat kruunuhäät.
Keuruun pääkirjasto sijaitsee Tarhia-järven rannalla lähellä Keuruun vanhaa kirkkoa.
kivirakennukset
Kamana rakennettiin Keuruun kirkkoherran pappilan navetaksi.
uimalat
uimarannat
lammet
uimakoulut
Lansa, Vilma
Puro, Toivo
Haapamäen uimalaa suunniteltiin pitkään ja hartaasti.
kansakoulu
peruskoulun ala-aste
kouluruokailu
kouluruoka
Haapamäen ala-aste valmistui vuonna 1956. Useat sukupolvet ehtivät saada oppia rakennuksessa, joka jäi pois koulukäytöstä vuonna 2014.
muonitus
siirtoväki
kotirintama
Keuruun Lotta Svärd -paikallisosaston toimihenkilö Helny Airaksinen (1902 - 2001) kertoo osaston toiminnasta vuosina 1920 - 1944.
Airaksinen, Helny
patsaat
ilmavalvonta
kuvanveisto
Vaissi, Ilmari
projektit
Haapamäen Suojan pihassa oleva lottien sodan aikaista työtä kunnioittava Timo Karan Ilmavalvojat-patsas valmistui vuonna 1994. Teksti kertoo patsashankkeen vaiheista.
Nelimarkka, Iia
Keuruun Lotta Svärd Häkkisen kyläosaston toimintaa
Keuruun Lotta Svärd järjestön kyläosaston vilkas toiminta alkoi vuodesta 1933 ja jatkui aina järjestön lakkauttamiseen vuonna 1944.
Keuruun Lotta Svärd -yhdistyksen jäsenkortti
jäsenet
Keuruun Lotta Svärd -yhdistys toimi vuosina 1920 - 1944. Paikallisosastolla oli useita kyläosastoja. Kortti kuului Häkkisen kyläosaston lotalle Siiri Liukollle.
karjalaiset
Sipponen, Esko
asutustoiminta
perheet
toinen maailmansota
Keuruun Pappilanniemestä tuli monen karjalaisen perheen uusi koti toisen maailmansodan jälkeen. Tekstissä muistellaan asuttamisen vaiheita ja elämää Pappilanniemessä.
Määttä, Hilkka
Sipponen, Tarja